CORVINA

Copyright © Text and illustrations 2026 Ai Weiwei

A fordítás az alábbi kiadás alapján készült:

On Censorship © 2026 Thames & Hudson Ltd, London
Text and illustrations © 2026 Ai Weiwei
This edition first published in Hungary in 2026
by Corvina Kiadó Kft., Budapest
Hungarian Edition © 2026

Hungarian translation © Kúnos László, 2026

Borítóterv: Ai Weiwei Studio

A borítón felhasznált fotót Zachary Bako készítette.

Tartalom

A cenzúráról

Mi a cenzúra?

Cenzúra Kínában

Cenzúra a nyugati társadalmakban

Öncenzúra

A cenzúra következményei: A hallgatás öröksége

A cenzúra következményei: Viszonylag „nyílt” társadalmak

Mire törekszik a cenzúra?

Kártyajátékok

A megtévesztett közönség

Megfigyelés

Argosz Panoptész

Az ismeretlen megismerése

Cenzúra és magánélet

Cenzúra az MI korában

Milyen kárt okoz a cenzúra?

Cenzúra és gondolkodás

Cenzúra az oktatásban

Találkozásaim a cenzúrával

Akié a narratíva, azé a jövő

A cenzúráról

Mint gondolkodó ember és művész 2009 óta kibékíthetetlenül szemben állok a kínai társadalom uralkodó ideológiájával – pontosabban az állam hivatalos narratívájával. Következetesen felvetem az emberi értékek és jogok kérdéseit, részt veszek olyan vitákban, amelyek óhatatlanul érintik a társadalmi igazságosság és méltányosság témáját, a hatalom legitimitásának és a jogszolgáltatás pártatlanságának problémáját, és nyilvánosan is hangot adok esztétikai, etikai és filozófiai tárgyú eszmefuttatásaimnak. Meglehet, gondolataim félkészek és töredékesek, de éppen olyan kérdéseket vetnek fel, amilyeneket a hatalom birtokosai nemhogy megvitatni, de még tudomásul venni sem hajlandók. Az efféle hangokkal szemben a leghatékonyabb védekezés az elfojtás és az elhallgattatás, a köztudatból való teljes kitörlés. Még eredményesebb a védekezés, ha magukat a hangforrásokat is eltüntetik, vagy eltávolítják őket az ország területéről. Mindezeket személyesen megtapasztaltam.

A Dumbass (Seggfej) című videóklip (2013) egyik jelenete, amely Aj Vej-vej 2011-es titkos fogva tartásának és kihallgatásának elemeit dolgozza fel.

Mi a cenzúra?

A cenzúra szó általában olyan cselekedetekre utal, amelyekkel a hatalommal rendelkező vagy a társadalom domináns tudatát, ezen belül a vallást és a kulturális értékrendeket képviselő intézmények a nem uralkodó ideológiák, hangok vagy megnyilvánulások elfojtására törekednek. Az elfojtás erőszakos, fizikai vagy szellemi elnyomás formájában valósulhat meg.

A cenzúra jelentését gyakran félreértik, és általában az autokráciák vagy tekintélyuralmi rendszerek működésével hozzák összefüggésbe. Az ilyen rendszereknek kétségtelenül fontos eleme a szigorú ideológiai ellenőrzés és az eltérő vélemények elnyomása. Ez a felfogás azonban nem veszi figyelembe az elnyomás egyéb formáit, és akaratlanul is alátámasztja azt a vélekedést, hogy a viszonylag civilizáltnak és liberálisnak tartott, demokratikus alapelveket valló társadalmakban cenzúra egyáltalán nem létezik, vagy nagyon ritka. Ez a meggyőződés valamiféle alapvető eltérés létezésének benyomását kelti, mintha a két rendszer annyira különbözne egymástól, mint a nappal és az éjszaka – miközben az emberek hajlamosak elfeledkezni arról, hogy ahol süt a nap, ott mindig van árnyék is. Cenzúra a valóságban mindenütt létezik. Ahol hatalom van – akár politikai, akár gazdasági vagy kulturális értelemben –, ott cenzúra is van. Különféle módokon, de beszűrődik minden társas lény életébe. „Társas lényeken” olyan embereket értek, akiknek a cselekedetei összefonódnak a társadalom struktúráival, és akiknek az önkifejezésre való képességét ezek a struktúrák alakítják és szabályozzák.

A látszólag demokratikusan működő társadalmakban – a nagyra értékelt nyugati demokráciákban, amelyek persze korántsem egyértelműen testesítik meg a demokratikus alapelveket és az úgynevezett szabad világ eszményeit – politikai, gazdasági, médiairányítási és társadalmi mechanizmusok korlátozhatják a gondolat és a szólás szabadságát. A cenzúrának ez a formája sok esetben rejtőzködőbb, megtévesztőbb és ártalmasabb, mint gondolnánk. Voltaképpen a cenzúra minden formája a politikai és társadalmi struktúrákban megtestesülő ideológiákat képviseli. A cenzúra lényege a gondolkodás ellenőrzése – a hatalom gyakorlása az intellektuális térben, az eltérő vélemények elnyomása és megsemmisítése. A cenzúra a szellem leigázásának nélkülözhetetlen eszköze, ugyanakkor a politikai korrupció alapvető forrása.

A cenzor eszköztárának alapvető tartozékai az eltorzított információ és a nyílt hazugság, rendszerének természetes ellensége a gondolat és a véleménynyilvánítás szabadsága.

A cenzúra mozgatórugói ősidők óta az emberi történelem szerves részei. Az országok, társadalmak, illetve politikai közösségek egyik legfontosabb funkciójának találó kifejezése a Sang-dinasztia kora óta ismert kínai mondás: „az állam két legfőbb tartópillére a vallás és a haderő” (国之大事，祀与戍). A vallás az ősök vagy a szellemek tiszteletét jelenti, amely az uralkodó rendszer és a közbeszéd feletti kontroll fenntartását szolgálja – vagyis az állam belső működésének legfontosabb funkcióját reprezentálja. A hadsereg, a honvédelem pedig az állam túlélését és a külső ellenséggel folytatott háborúzás lehetőségét biztosítja. Ez a két összetevő magában foglalja az országok meghatározásának lényegét.

Az ősök vagy a spirituális hatalmak minden értelmet meghaladó tisztelete gyakran elvakult és ritualisztikus. Jellemző megnyilvánulási formája az áldozatbemutatás – például élő emberek eltemetése a halottakkal együtt – a hatalmi struktúra tisztelete és fenntartása érdekében. Bármilyen brutálisnak látszik is, történelmileg hatékonynak bizonyult, mert az emberi lét legnagyobb értéke maga az élet. Az egykori bálványozásból, szellemi alávetettségből alakult ki korunk társadalmában a gondolatok ellenőrzésének és elnyomásának rendszere, a „haderő” pedig mára a katonai agresszió formáját öltötte. A mindenre kiterjedő propaganda, az agymosás és a médiamanipuláció a „bálványozás” mai formái, míg a „haderő” inváziókban, háborúkban és népirtásokban nyilvánul meg, amelyek mind a másik területi identitásának és fizikai jelenlétének megsemmisítésére törekszenek. A kétféle folyamat legtöbbször egyidejű.

A cenzúra egyszerre brutális és hatékony. A hatékonysága teszi lehetővé a fennálló politikai és gazdasági rendszerek fennmaradását; a brutalitása pedig abban a tényben rejlik, hogy cenzúra nélkül a rendszer összeomlana, éppen ezért a cenzúrának soha nincs szüksége igazolásra vagy könyörületre. Senkinek sem tartozik magyarázattal, sem bocsánatkéréssel. Bármit vagy bárkit vegyen is célba, egy ország elnökét, egy felkelést, egy bizottság tagjait, egy egyetem tanárait, vagy akárkit, aki képes információk terjesztésére – például festőket, zenészeket, színészeket –, a cenzúra áldozatot követel. Szüksége van áldozatokra, mert ha nem lennének, a társadalom a másképpen gondolkodók példáját követné, amit a cenzúra rémületes lehetőségnek tart.

A cenzúra elsősorban a megfélemlítés hatalmából meríti erejét. Kiszemeli azokat, akik először mernek megszólalni – az egyértelmű állásfoglalással, erkölcsi tartással, önálló ítélőerővel és kritikus látásmóddal rendelkező egyéneket –, és szankcionálja őket. Az első megtorló intézkedés azt üzeni, hogy az ellenállás hiábavaló. Olyan környezetet teremt, amelyben a legtöbb ember erőtlennek és eszköztelennek érzi magát az ellenállásra vagy az önvédelemre. Félelmet kelt, és ezzel eléri az ellenállás feladását.

Az Illumination (Megvilágosodás) című szelfi (2009) egy liftben, rendőrök társaságában készült, és a szecsuani letartóztatás egyik pillanatát örökíti meg.

Kiadja 2026-ban a Corvina Kiadó Kft., az 1795-ben alapított Magyar Könyvkiadók és Könyvterjesztők Egyesülésének tagja.

1086 Budapest, Dankó utca 4–8.

corvina@lira.hu

www.corvinakiado.hu

Felelős kiadó: Király Levente, a Corvina igazgatója

Felelős szerkesztő: Rapajka Gabriella

Műszaki vezető: Székelyhidi Zsolt

Tördelés: Szabó Rózsa

Korrektor: Malinoczki Judit

ISBN 978 963 13 7218 2

Elektronikus változat:

eKönyv Magyarország Kft.

www.ekonyv.hu

Készítette Ambrose Montanus

Felhasznált betűtípusok

Montserrat – SIL Open Font License

Prompt – SIL Open Font License

Roboto Mono – SIL Open Font License

Source Serif 4 – SIL Open Font License

Zen Kaku Gothic New – SIL Open Font License