Hogyan befolyásolja a pénzügyi pszichológia a befektetési magatartást

2024© Max Editorial

Minden jog fenntartva

Ezt a könyvet, beleértve annak minden részét is, szerzői jog védi, és a szerző/kiadó engedélye nélkül tilos reprodukálni, továbbértékesíteni vagy átruházni.

fejezet : Bevezetés a pénzügyi pszichológiába

Bevezetés

A pénzügyi pszichológia egy interdiszciplináris terület, amely azt vizsgálja, hogy a pszichológiai tényezők hogyan befolyásolják a pénzügyi és befektetési döntéseket. Ez a tanulmányi terület a pszichológia fogalmait a pénzügyi gyakorlatokkal kombinálja, hogy megértse, hogyan befolyásolják az érzelmek, a viselkedések és a kognitív folyamatok az egyének gazdasági döntéseit. A pénzügyi pszichológia ismerete elengedhetetlen a befektetők, pénzügyi tervezők és mindenki számára, aki érdeklődik pénzügyi döntéseik optimalizálása iránt.

A pszichológia szerepe a pénzügyi magatartásban

Az emberi pénzügyi magatartás nem tisztán racionális. Míg sok hagyományos közgazdasági modell azt feltételezi, hogy az egyének racionális és objektív számítások alapján hoznak pénzügyi döntéseket, a pénzügyi pszichológia feltárja, hogy a pénzügyi viselkedést gyakran érzelmi és kognitív tényezők alakítják. Ezek a tényezők olyan döntésekhez vezethetnek, amelyek gazdaságilag nem mindig racionálisak, és kiszámítható, tanulmányozható és megérthető viselkedési mintákat eredményezhetnek.

Érzelmek és pénzügyi döntések

Az érzelmek döntő szerepet játszanak a pénzügyi viselkedésben. A pénzügyi pszichológia számos olyan érzelmet azonosít, amelyek befolyásolják a befektetési döntéseket:

1. Félelem és szorongás : A veszteségtől való félelem konzervatív döntésekhez vezethet, például befektetések eladásához piaci visszaesés idején. A pénzügyi szorongás a kockázatos befektetések elkerülését vagy a fontos döntések halogatását eredményezheti.

2. Kapzsiság : A kapzsiság túlságosan optimista befektetési magatartáshoz vezethet, például túlértékelt eszközök vásárlásához gyors haszon reményében. Ez a viselkedés gyakran megfigyelhető a piaci buborékok idején.

3. Magabiztosság : A túlzott magabiztosság arra késztetheti a befektetőket, hogy szükségtelen kockázatot vállaljanak, vagy figyelmen kívül hagyják a figyelmeztető jeleket. A túlzott magabiztosság arra késztetheti a befektetőket, hogy alábecsüljék a kockázatot és túlbecsüljék képességeiket.

Kognitív folyamatok és torzítások

Az érzelmek mellett a kognitív folyamatok és a torzítások is jelentős szerepet játszanak a pénzügyi pszichológiában:

1. Heurisztika : A heurisztika mentális parancsikonok, amelyek segítenek a gyors döntések meghozatalában, de szisztematikus hibákhoz vezethetnek. Például a rendelkezésre állási heurisztika miatt a befektetők túlbecsülik annak valószínűségét, hogy a közelmúltban bekövetkezett események befolyásolják döntéseiket.

2. Kognitív torzítások : Az olyan torzítások, mint a veszteségkerülés (az a tendencia, hogy a veszteségek elkerülését előnyben részesítik a nyereség megszerzésével szemben) és a horgonyzó torzítás (a kezdeti információkra való túlzott támaszkodásra való hajlam) befolyásolják azt, hogy a befektetők hogyan érzékelik és reagálnak a pénzügyi információkra.

3. Piaci hatékonyság : A piaci hatékonyság fogalma azt sugallja, hogy az eszközárak minden rendelkezésre álló információt tükröznek. A pénzügyi pszichológia azonban megkérdőjelezi ezt az elméletet, megmutatva, hogy a befektetők nem mindig racionálisak, és a piacot befolyásolhatják az irracionális és érzelmi viselkedések.

Következtetés

A pénzügyi pszichológia értékes objektívet nyújt annak megértéséhez, hogyan és miért hoznak pénzügyi döntéseket a befektetők. A befektetési magatartást befolyásoló érzelmi és kognitív tényezők felismerésével lehetőség nyílik olyan stratégiák kidolgozására, amelyek javítják a döntéshozatalt és enyhítik az elfogultságok és érzelmek negatív hatásait. Az egyre összetettebb pénzügyi világban a befektetési döntések mögött rejlő pszichológia megértése elengedhetetlen a sikerhez és a pénzügyi biztonsághoz.

fejezet : A pénzügyi pszichológia alapjai

Bevezetés

A pénzügyi pszichológia egy olyan terület, amely integrálja a pszichológia alapelveit a pénzügyi elmélettel, hogy megértse, hogyan befolyásolják a pszichológiai tényezők a gazdasági döntéseket. A pénzügyi pszichológia alapjai olyan fogalmakat foglalnak magukban, amelyek megmagyarázzák, hogy a befektetők miért cselekszenek úgy, ahogyan cselekszenek, és hogyan alakíthatják döntéseiket érzelmi és kognitív tényezők. Ezen alapok megértése elengedhetetlen a pénzügyi döntéseket befolyásoló pszichológiai csapdák felismeréséhez és leküzdéséhez.

Alapvető elméletek és modellek

1. Kilátáselmélet

Tversky által kifejlesztett Prospect Theory a pénzügyi pszichológia egyik pillére. Ez az elmélet azt sugallja, hogy az emberek egyenlőtlenül értékelik a nyereséget és a veszteséget. A pusztán racionális döntések meghozatala helyett a befektetők hajlamosak a veszteségeket többre értékelni, mint az egyenértékű nyereséget. Ezt veszteségkerülésnek nevezik. Az elmélet azt is feltételezi, hogy az emberek a relatív nyereség és veszteség alapján döntenek, nem pedig az abszolút eredmények alapján.

1. Heurisztika és torzítások

A heurisztika mentális parancsikonok, amelyeket a befektetők gyors döntések meghozatalára használnak, de amelyek szisztematikus hibákhoz vezethetnek. Néhány példa a heurisztikákra és torzításokra:

- Elérhetőségi heurisztikus : Hajlamos a döntéseket a memóriában könnyebben elérhető információkra alapozni. Például egy befektető túlbecsülheti egy befektetés kockázatát, miután friss híreket hall hasonló cégcsődökről.

- Megerősítési elfogultság : Hajlamos olyan információkat keresni és értelmezni, amelyek megerősítik a már meglévő hiedelmeket. Ez arra késztetheti a befektetőket, hogy figyelmen kívül hagyják az elvárásaikkal ellentétes információkat.

- Rögzítési torzítás : Hajlamos döntéseket egy adott referenciapontra, például egy részvény kezdeti árfolyamára alapozni, még akkor is, ha az új információk ezt a referenciapontot irrelevánssá teszik.

1. Várható hasznosságelmélet

Az Expected Utility Theory egy közgazdasági elmélet, amely a pénzügyi pszichológiában is releváns. Azt sugallja, hogy a befektetők úgy döntenek, hogy maximalizálják a várható hasznosságot, vagyis a várható eredmények szubjektív értékét. Ez az elmélet azonban azt feltételezi, hogy a befektetők racionálisak, és világos rálátásuk van a kockázatokra és hasznokra, ami a gyakorlatban nem mindig van így.

Pszichológiai tényezők a befektetési magatartásban

1. Érzelmek

Az érzelmek döntő szerepet játszanak a pénzügyi döntésekben. A félelem, a kapzsiság és a bizalom befolyásolhatja azt, hogy a befektetők hogyan értékelik és reagálnak a pénzügyi információkra. Például egy pénzügyi válság idején a veszteségtől való félelem hirtelen eladásokhoz vezethet, míg a kapzsiság túlzottan kockázatos befektetésekhez vezethet a magas hozam elérésére.

1. Múltbeli tapasztalatok

A befektető múltbeli tapasztalatai, legyenek azok pozitívak vagy negatívak, alakíthatják jövőbeli elvárásait és viselkedését. Az a befektető, akinek negatív tapasztalatai vannak egy befektetéssel kapcsolatban, kockázatkerülőbbé válhat, míg a sikeres befektető túlzottan magabiztosnak érezheti magát.

1. Kockázatészlelés

A kockázatészlelés az a mód, ahogy a befektetők értékelik és reagálnak a befektetési kockázatra. Ezt a felfogást nem csak a kockázatok objektív elemzése, hanem szubjektív tényezők is befolyásolhatják, mint például a személyes bizalom.

Következtetés

A pénzügyi pszichológia alapjai alapot adnak annak megértéséhez, hogy a pszichológiai tényezők hogyan befolyásolják a befektetési magatartást. Az olyan elméletek, mint a kilátáselmélet, valamint a heurisztika és torzítások hatásának megértése segíthet a befektetőknek és a pénzügyi szakembereknek tájékozottabb és racionálisabb döntések meghozatalában. A pénzügyi pszichológia kiemeli az érzelmi és kognitív tényezők felismerésének és kezelésének fontosságát a döntéshozatal javítása és a jobb pénzügyi eredmények elérése érdekében.

3. fejezet: Kognitív torzítások és befektetési döntések

Bevezetés

A kognitív torzítások olyan mentális parancsikonok, amelyeket az agy a döntéshozatal egyszerűsítésére használ, de amelyek gyakran szisztematikus hibákhoz vezetnek. A befektetéssel összefüggésben ezek az elfogultságok szuboptimális döntésekhez vezethetnek, és negatívan befolyásolhatják a pénzügyi megtérülést. Annak megértése, hogy ezek az elfogultságok hogyan befolyásolják a befektetési magatartást, elengedhetetlen a döntéshozatal javításához és a jobb pénzügyi eredmények eléréséhez.

Fő kognitív torzítások a befektetésben

1. Túlzott önbizalom

A túlzott önbizalom elfogultsága akkor fordul elő, ha a befektetők túlbecsülik készségeiket és tudásukat. Úgy vélik, hogy jobban irányítják az eseményeket, és jobban meg tudják jósolni a jövőt, mint valójában. Ez az elfogultság kockázatos döntésekhez és meggondolatlan befektetésekhez vezethet, például túlértékelt részvények vásárlásához gyors, magas hozamra számítva.

- Példák : Azok a befektetők, akik azt hiszik, hogy ügyesek a nyerő részvények kiválasztására, figyelmen kívül hagyhatják a figyelmeztető jeleket, és gyenge fundamentumokkal rendelkező vállalatokba fektethetnek be, és olyan nyereségre számíthatnak, amely nem valósul meg.

1. Veszteségkerülés

A veszteségkerülés az az elfogultság, amely arra készteti a befektetőket, hogy jobban féljenek a veszteségektől, mintsem az ezzel egyenértékű nyereséget értékelik. Más szóval, a pénzvesztés fájdalma erősebb, mint az ugyanannyi kereset megelégedése. Ez az elfogultság arra késztetheti a befektetőket, hogy elkerüljék a kockázatos befektetéseket, vagy túl korán adják el a nyertes eszközöket, hogy elkerüljék a veszteség lehetőségét.