Bill Warner

MOHAMED HAGYOMÁNYA – A HADÍSZ

A Korán többször is arra utasítja a muszlimokat, hogy kövessék Mohamed életének tökéletes példáját. A tetteit és a szavait együttesen szunnának hívják. A szunnát Mohamed hagyományaiban lelhetjük fel, amelyet hadíszoknak neveznek. Egy muszlim számára sokkal inkább iránymutatás a hadísz, semmint a Korán.

A hadísz átfogó leírást ad nekünk Mohamedről. Tudjuk, hogyan nézett ki, ismerjük a humorát, a hiedelmeit, és hogy hogyan evett. Részletesen feljegyezték a szexuális és családi életét, vezetői tevékenységét.

Ha csak a Korán létezne, nem beszélhetnénk iszlámról. A Korán nem ad elég információt az iszlám gyakorlásához, de a hadíszban megtalálható minden, ami szükséges Mohamed példájának követéséhez: apaként, vezérként vagy tökéletes férjként.

A hadísz a legjobb ahhoz, hogy elkezdjünk Mohamedről és az iszlám doktrínáról tanulni.

A Politikai Iszlám Tanulmányok Nemzetközi Központja (Center for the Study of Political Islam International – CSPII) egy non-profit, politikailag semleges, vallásoktól független nemzetközi szervezet, amely ismeretterjesztő tevékenységét főként on-line végzi, emellett könyvkiadással, terjesztéssel, előadások szervezésével, tájékoztató anyagok összeállításával is foglalkozik. Alapítója Bill Warner PhD, aki először használt tudományos módszereket arra, hogy a politikai iszlám tanait átfogó módon vizsgálja.

BILL WARNER

MOHAMED

HAGYOMÁNYA

A HADÍSZ

BUDAPEST, 2025.

Bill Warner
MOHAMED HAGYOMÁNYA – A HADÍSZ

Készült a:
Bill Warner: The Hadith – The Traditions of Mohammed

CSPI Publishing, Inc. 2010. USA
Copyright ©2010
V 12.2.2019
All Rights Reserved
angol kiadás alapján
fordította, szakmailag lektorálta, szerkesztette és kiadta:
CSPII Magyarország Alapítvány

második, átdolgozott kiadás
minden jog fenntartva
V. 2025.02.02.

epub ISBN 978-615-6672-08-7
www.cspii.org
Budapest, 2025.

A SZERZŐRŐL

Dr. Bill Warner egész életében érdeklődést mutatott a vallások, köztük az iszlám, történelemre és civilizációkra gyakorolt hatása iránt. A 2001 szeptember 11-i New York-i dzsihád támadásokat követően kezdett azon dolgozni, hogy az iszlám politikai tanait, amelyek a nem muszlimok életére kihatnak, elérhetővé tegye a hétköznapi emberek számára.

Dr. Warner a tudományos elmélet és matematika területén szerzett tudását alkalmazza az iszlám tanainak elemzésekor. Miután felismerte, hogy az iszlám szövegek nehezen olvashatóak, egy könnyen értelmezhető rendszerbe foglalta azokat. Miközben az iszlám szövegek alapjait elemezte, egyértelművé vált számára, hogy az iszlám nem azoknak a civilizációs alapelveknek a mentén jött létre, amelyekre a világ többi része épül. Az egyszerű statisztikai módszerek megmutatták, hogy az iszlám doktrína alapelvei a kettősség és a behódolás.

Dr. Warner alapította a Politikai Iszlám Tanulmányok Központját (Center for the Study of Political Islam International, röviden CSPII), azzal a céllal, hogy elmélyítse a politikai iszlám és annak a nyugati civilizációra gyakorolt nem kívánatos hatásának tanulmányozását.

Több mint egy tucat könyvet írt a politikai iszlámról, így téve az alapműveket könnyen érthetővé. Ő hozta létre az első, politikai iszlámról szóló önképző kurzust is.

Dr. Bill Warner doktori címét a fizika és az alkalmazott matematika területein szerezte az Észak-Karolina Állami Egyetemen. Dolgozott többek között tudományos kutatóként, cégvezetőként és egyetemi tanárként.

Ezt a könyvet az 1400 éve tartó dzsihád
sok millió áldozatának szenteltem.
Olvasd el, és légy a hangtalanok hangja!

AZ OLVASÓHOZ

A 2001. szeptember 11-i, Világkereskedelmi Központ elleni támadás után rádöbbentem, hogy a világban, ahol élek, szinte senki sem ismeri az iszlám tanokat. Az iszlám tanulmányozását a 70-es években kezdtem el és elhatároztam, hogy az életemet annak fogom szentelni, hogy ennek az ideológiának a politikai aspektusát megmutassam a világnak. Amint megértjük a tanokat, megértjük a történelmet, és felismerjük, mit hoz a jövő.

Az ok amiért kevesen értik meg az iszlámot az az, hogy a tanok bonyolultan megfogalmazott műveken alapszanak: a Korán, a szíra (Mohamed életrajza) és a hadísz[1] (Mohamed hagyománya) trilógiáján.

Ezzel a könyvvel könnyedén megérthetjük az iszlám tanokat.

A könyvben alkalmazott módszer az iszlám tanok megértéséhez:

• Vizsgálódásunk tárgya az iszlám politikai tartalma – sem a muszlimok, sem a vallás nem képezik ennek részét.

• Egyszerű és lényegre törő megfogalmazás.

• A tanulás szinteken és ismétléseken keresztül történik.

• Ez a kiadvány a nem muszlimok szemszögéből íródott, így a vallási tanoknak nincsen jelentőségük.

• A könyv objektív információt tartalmaz, nem véleményt. Minden hivatkozás elolvasható és leellenőrizhető a bekezdéseket megelőző hivatkozási szám segítségével.

• Az írás tényalapú logikai megközelítést használ.

Néhányan elutasítják az iszlám alapműveinek elemzését, mondván, hogy a mérsékelt muszlimok nem követik azt. Ez a könyv nem a muszlimokról szól, legyen akár mérsékelt, akár szélsőséges, hanem az iszlám politikai tanairól és történelméről.

Ha egy muszlimot kérdezünk meg az iszlámról, csupán egy személyes nézőpontot kapunk. Melyik muszlimot kérdezzük meg, a mérsékeltet, vagy a dzsihadistát? Ami közös a mérsékelt és a dzsihadista muszlimban, hogy mindkettő Mohamed szunnájának és a Koránnak veti alá magát.

Szerencsés, hogy olyan időket élünk, amikor az iszlám tana elérhető mindenki számára, aki kíváncsi rá. Az iszlám magával ragadó téma – kellemes olvasást.

Bill Warner, PhD

ELŐSZÓ

A CSPII képzési módszere

Minden, amit a politikai iszlámról mondunk, visszakereshető kell legyen az iszlám alapvető forrásszövegeiben, melyet a trilógiában találunk: a Koránban, a szírában, a hadíszokban. A Politikai Iszlám Tanulmányok Központja, a CSPII doktrinális módszere a legegyszerűbb és a leggyorsabb módja annak, hogy az iszlámról tanuljunk.

Hitelesség

Az iszlámban mindössze két mindenek feletti szaktekintély létezik: Allah és Mohamed. Allahot a Koránban találjuk meg, Mohamedet pedig a szírában (Mohamed életrajza) és a hadíszokban (az ő szavai és cselekedetei). A CSPII ezekhez az alapművekhez a káfir (nem muszlim) nézőpontjából közelít. A hivatkozási rendszer segíti a visszakereshetőséget az iszlám eredeti alapműveiben, így az olvasó maga ellenőrizheti le a tartalom hitelességét.

Történetmesélés

A tényeket nehéz, a történeteket viszont könnyű megjegyezni. A legtöbb fontos történet az iszlámban az Mohamed élete. Ha már ismered Mohamed történetét, akkor az iszlám egésze könnyen érthető.

Rendszerezett tudás

Az iszlám tanulmányozásának a legegyszerűbb módja, ha először a teljes képet megnézzük. Erre jó példa a Korán. A Korán önmagában nem érthető meg a kontextus hiánya miatt, de ha hozzáadjuk Mohamed életét, a Korán egyértelmű lesz.

Az iszlám fogalmát nem lehet egyszerre megérteni, mert nincs kontextus. A kontextus, akárcsak a történetmesélés, egyszerűvé teszi a tények és eszmék megértését. A legjobb hasonlat a kirakós kép (puzzle), a kirakós kép összeállítása után a teljes kép láthatóvá válik. De a különböző darabokat nézve nehéz átlátni a képet.

Tanulási szintek

Az iszlám felfogása rendkívül idegen a mi civilizációink számára. Az ismétlésben rejlik az új mondanivaló megértése. A CSPII módszere egy négyszintes képzés arra, hogy a tanokat mélységükben elsajátítsuk. Az első szint a kezdőknek szól, és átfogó képet ad az iszlámról. Ezután minden szinten és minden kötetben átismételjük az alapokat, hogy elmélyítsük a tanultakat.

Amikor befejezed az első szintet, teljes képet kapsz az iszlámról. A mélyreható tudás a következő szinteken fog kialakulni.

Politikai iszlám, nem vallási iszlám

Az iszlámban létezik egy politikai és egy vallási tanítás. A politikai tan mindenkit érint, a vallási tan csakis a muszlimoknak szól. A CSPII könyvek csak a politikai iszlámmal és Mohameddel foglalkoznak, és nem a muszlimokkal.

Tudományos megközelítés

A CSPII képzési módszerének alkalmazása során racionális, vagyis tudományosan mérhető megközelítéssel dolgozunk, tényalapú érvekkel bontjuk részeire az iszlám tanokat. A CSPII egyszerű statisztikákat, grafikonokat és kategorizálást alkalmaz a doktrína elemzése során. Nem kérdőjelezzük meg a tanok igazságát, pusztán objektíven azt vizsgáljuk, ami jelen van benne. Evidenciának vesszük azt a feltevést, hogy az iszlám doktrína = Korán + Szíra + Hadísz (Trilógia). A CSPII hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a politikai iszlámról szóló vitákban mindig pontosan definiált fogalmakat használjon.

Tanulásra tervezett könyvek

Minden CSPI-könyv egy tanítási rendszerbe illeszkedik. A legtöbb bekezdés indexszámmal rendelkezik, ami azt jelenti, hogy az eredeti forrásszövegek alapján ellenőrizheti a könyvek tényszerűségét.

Első szint
– Bevezetés a politikai iszlámba és a saríába

Mohamed élete – a szíra;

Mohamed hagyománya – a hadísz;

Korán egyszerűen;

Saría törvény nem muszlimoknak;

Az iszlám alapjai;

Önképző tanfolyam a politikai iszlámról – első szint;

(Az első szint kötetei a harmadik szint bővebb könyveinek kivonatai.)

Második szint
– Alkalmazott tanok, speciális témák

Nők és rabszolgák – alávetés az iszlámban;

Zsidók és keresztények az iszlám alapműveiben;

Önképző tanfolyam a politikai iszlámról – második szint;

Hogyan érveljünk hatékonyan az iszlám mentegetőivel szemben?;

Angol nyelven:

An Abriged Koran – Readable and Understandable

(Rövidített Korán – olvasmányosan és érthetően).

Továbbá: Andre Servier: Islam and the Psychology of the Muslim című mű adaptált kiadása 1924-ből.

Harmadik szint
– Haladó trilógia

Önképző tanfolyam a politikai iszlámról – harmadik szint;

Angol nyelven:

Mohammed and the Unbelievers – The Sira, a Political Biography;
(Mohamed és a hitetlenek – a szíra, egy politikai önéletrajz);

The Political Traditions of Mohammed – The Hadith for the Unbelievers;
(Mohamed politikai hagyománya – a hadísz hitetleneknek);

Simple Koran – The Reconstructed Historical Koran;
(Korán – történelmi időrendben).

Továbbá: Rev. W. St. Clair-Tisdall: The Sources of Islam – A Persian Treatise (Sir William Muir fordításában) című mű adaptált kiadása 1901-ből.

Negyedik szint
– Eredeti forrásszövegek
(angol fordításban)

SZÍRA:

• Sirat Rasul Allah (Mohamed élettörténete) – Ibn Ishaq (i.sz. 704-770) szerzőtől, angol fordításban az A. Guillaume: The Life of Muhammad (Mohamed élete) c. kötetben. Oxford University Press; 1982.

• Ta’rīkh al-rusul wa-l-mulūk (Próféták és királyok története) – Muhammad ibn Jarir al-Tabari (i.sz. 838?-923) szerzőtől, angol fordításban a The History of al-Tabari gyűjteményben. State University of New York Press; 1997.

• The Life of Mohammad From Original Sources (Mohamed élete eredeti forrásokból) – Sir William Muir szerzőtől (1819-1905), AMS Press; 1975.

HADÍSZ:

• Szahíh al-Bukhári hadíszgyűjtemény Muhammad al-Bukhari (i.sz. 810-870) által a The Translation of the Meanings of Sahih Al-Bukhari kötetben Dr. Muhammad Muhsin Khan fordításában. Darussalam Publications; 1997.

• Szahíh Muszlim hadíszgyűjtemény Muslim Ibn Al-Hajjaj (Imam Muslim) (i.sz. 822-875) által, Nasiruddin Al-Khattab fordításában. Darussalam Publications; 2007.

• Sunan Abu Dawud hadíszgyűjtemény Abu-Daúd (i.sz. 817?-889) által, Yaser Qadhi fordításában. Darussalam Publications; 2008.

• Muhyiddin Ibn ’Arabi Divine Sayings 101 Hadith Qudsi Mishkat alanwar, translated by Stephen Hirtenstein and Martin Notcutt Anqa Publishing; 2008.

KORÁN:

• A Korán fordítása című mellékletben találunk útmutatót hiteles és népszerű angol fordításokhoz, valamint magyar nyelven elérhető Korán kiadásokhoz.

SARÍA:

• Umdat as-Salik wa ’Udat an-Nasik (Az utazó támasza és a hívők eszköztára) – Ahmad ibn Naqib al-Misri (i.sz. 1302-1367) szerzőtől, angol fordításban a Reliance of the Traveller and Tools of the Worshipper – The Classic Manual of Islamic Sacred Law (Az utazó támasza és a hívők eszköztára – Klasszikus kézikönyv az iszlám szent törvényéhez) c. kötetben, szerkesztette és fordította Nu Ha Mim Keller, Amana Publications; 1994.

1. FEJEZET
ÁTTEKINTÉS

Az iszlám tanokat eddig a közel-keleti kultúrák tudósai, történészei, teológusai és hallgatói tanulmányozták arab nyelven. Kritikai gondolkodást alkalmaztak, de az iszlám doktrínákat soha nem közelítették meg tisztán tudományos szemlélettel.

Két olyan dolgot mondtak az iszlámról, ami nem igaz. Az első az, hogy ez csak egy vallás. Ez a leggyakoribb tévhit. Általánosságban elmondható, hogy azok, akik azt állítják, hogy az iszlám csak egy vallás, nem muszlimok, mert a legtöbb muszlim ragaszkodik ahhoz a tényhez, hogy az iszlám egy teljes filozófia, egy teljes életforma, amely magában foglalja a vallást, de a politikát, a kultúrát és minden mást is, egy egész civilizációt irányít.

A második félreértelmezés az, hogy az iszlámot szinte lehetetlen megérteni, vagy legalábbis nagyon hosszadalmas tanulást igényel, lehetőleg egyetemi szinten.

A tudományos módszer

A CSPII könyveinek tudományos megközelítése biztosít minket arról, hogy az eredményeink meghaladják a vélemény jelleget, mert ha az iszlámról akarunk beszélni, többre van szükségünk véleményeknél. Azokból van már éppen elég. Tényalapú megközelítésre van szükség, ami az értelemre apellál és koherens. Továbbá ugyancsak szükség van egy olyan magyarázatra, ami rendszerszerű, és az iszlám egész történetét mutatja be, nyíltan és kertelés nélkül.

Ha megpróbáljuk szétválogatni az iszlámról vallott különböző szakmai-szakértői véleményeket, pontosan miféle szakértőkhöz kell fordulnunk? Ha egy muszlimot akarunk megkérdezni, olyasvalakit kérdezzünk, aki barátságos, vagy olyat, aki dzsihadista? Elvégre mindketten muszlimnak vallják magukat. Mégis kit kérdezzünk meg: egy egyetemi professzort, valakit a médiából, egy muszlimot a munkahelyünkről; vagy menjünk föl az internetre? Mert az internet csak úgy tobzódik az iszlámról alkotott véleményekben. Tehát akkor hogyan válogassunk ezek közül? Merre találunk tényszerű információkat?

Az iszlám tanulmányozását a politikai korrektség is homályossá teszi. Az iszlám bírálatát gyakorta bigottságnak minősítik, mert bármit, amiről azt tartják, hogy sérti a muszlimokat, rasszizmusnak vagy bigottságnak ítélnek. Ez a politikai korrektség kizár minden érdemi vitát, mert ha baj, ha valaki olyasmit talál mondani, amit egy muszlim bántónak érez, akkor mégis miképp vitathatnánk meg bármiféle negatívumot az iszlám kapcsán? Negatív aspektusai minden gondolatrendszernek és filozófiának vannak. Túl kell lépnünk azon, hogy a kritikai gondolkodást az elfogult gondolkodással azonosítsuk.

Mi az iszlám valódi természete? Médiakommentárokon keresztül és egyéb informális módszerek révén nem fogjuk megismerni az iszlám igazi természetét.

Az iszlám megvitatására olyan módokat kell találnunk, amelyek kiállják a tényalapúság, a tudományosság és a bizonyíthatóság próbáját, vagyis meghaladják a vélemény jelleget. Ha valami objektív vagy tudományos, az azt jelenti, hogy mindig ugyanazt az eredményt kapjuk belőle, függetlenül a vizsgálatot végző személy kilététől. Kell lennie egy tárgyszerű megközelítésnek az iszlám tanulmányozására is, aminek révén mindenki ugyanazt a választ kapja.