Kováts Eszter

Genderőrületek
Németországban
és Magyarországon

– részlet –

Készült a Politikatörténeti Alapítvány Társadalomelméleti Műhelyében.

Megjelent az Ökopolisz Alapítvány, a Friedrich-Ebert-Stiftung és a Politikatörténeti Alapítvány támogatásával.

Az elektronikus verzió megjelenését a Magyar Kultúráért Alapítvány támogatta

© Kováts Eszter, 2022

Elektronikus kiadás, 2023
ISBN 978 963 338 507 4

Napvilág Kiadó, Budapest
www.napvilagkiado.eu

Minden jog fenntartva. Jelen könyvet vagy annak részleteit tilos reprodukálni, adatrendszerben tárolni, bármely formában vagy eszközzel – elektronikus, fényképészeti vagy más módon – a kiadó engedélye nélkül közölni.

Tartalom

Bevezető

1. Szakirodalmi áttekintés

1.1. A genderellenes diskurzus eredete, ügyei, szereplői és stratégiái

1.1.1. Eredet

1.1.2. Ügyek

1.1.3. Szereplők

1.1.4. Stratégiák

1.2. A genderellenesség főbb értelmezései

1.2.1. Kínálat és kereslet

1.2.2. Folytonosság és újdonság

1.2.3. Gender és genderen túl

1.2.4. Transznacionális és nemzetállami keretek

2. Módszertan

2.1. Ontológiai és episztemológiai alapvetések

2.2. Kutatási kérdések és módszertan

2.3. Németország és Magyarország összehasonlítása

2.4. Keretelemzés

3. Elemzés

3.1. A genderellenesség története Németországban 2006-tól 2022-ig

3.1.1. A német új jobboldal

3.1.2. Az Alternative für Deutschland

3.1.3. 2005–2009: a gender mainstreaming antagonizálása

3.1.4. 2013-tól: mozgalmi és pártképviselet

3.1.5. Összefoglalás

3.2. A genderellenesség története Magyarországon 2008-tól 2022-ig

3.2.1. Az Orbán-rezsim

3.2.2. 2008–2017: egyházi kötődésű és magányos harcosok ellenállása

3.2.3. 2017-től: Az Orbán-rezsim politikájává válik

3.2.4. Összefoglalás

3.2.5. Összefoglalás – német és magyar politizáció

3.3. A gender tartalma a német és a magyar új jobboldal beszédmódjában

3.3.1. Gender mint a nemek összemosása

3.3.2. Gender mint ideológia

3.3.3. Gender mint elnyomás

3.3.4. Gender mint válság

3.4. Összefoglalás: A „gender” funkciói: ellenségkép, hegemónia, reflexió

Konklúzió

Jegyzetek

Függelék

1. függelék: Elemzett német források

2. függelék: Elemzett magyar források

3. függelék: Jogszabályok, jogi normák

Felhasznált irodalom

Bevezető

„Állítsuk meg a genderőrületet. Egyszerű igazság: a férfi és a nő különbözőek.”

(Az AfD plakátja, 2013)

„Nem akarjuk a /g/enderőrületet.1 Nem akarjuk Magyarországot férfigyűlölő nők és nőktől rettegő feminin férfiak, a gyermekekben, a családokban csak az önmegvalósítás akadályát látó jövőtlenség társadalmává tenni.”

(Kövér László, 2015. december 13.)

Magyarországon Kövér László házelnök 2015-ös beszéde révén került be a genderőrület kifejezés a köztudatba. Németországban ez akkor már bevett fordulat volt, az Alternative für Deutschland (Alternatíva Németországnak, AfD) párt és az új jobboldali Junge Freiheit folyóirat kampányai, valamint Birgit Kelle publicista-aktivista írásai révén. De mi is az a genderőrület? Ha hihetünk a jobboldalnak, egy totalitárius ideológiáról van szó, amely felszámolná a nemek különbözőségét, lerombolná a férfi és nő házasságán és gyerekvállalásán alapuló családformát, terjesztené a homoszexualitást és a transzneműséget, és elbizonytalanítaná a gyerekeket szexuális orientációjukban és nemi identitásukban. Ez az aggodalom a 2010-es évek közepe óta számos országban, így Németországban és Magyarországon is áthatja a radikális jobboldal beszédmódját a „gender” fogalmával kapcsolatban. De miért került napirendre ez a téma? És van-e ennek az aggodalomnak bármi alapja? A kötet ezekre a kérdésekre keresi a választ. Arra kíváncsi, hogy a németországi és magyarországi radikális jobboldal – az AfD, illetve a Fidesz–KDNP és értelmiségi holdudvaruk – miért és hogyan használják a „gender”-t a politikájukban. De arra is, hogy a „gender” válságnarratívába helyezése a jobboldal részéről hogyan függ össze a nyugat-európai és észak-amerikai ún. progresszív szereplők gender fogalmára hivatkozó politikai követeléseivel: legyen szó férfiak és nők, különnemű és azonos nemű párok egyenlőségéről, vagy éppen a 2010-es évek dereka óta közpolitikai szinten is egyre inkább testet öltő transz- és queer-követelésekről. Vajon ezek hogyan viszonyulnak ahhoz, hogy a jobboldal „genderőrületet” kiált? A kötet ezt a jelenséget igyekszik feltárni, a genderőrületet, különféle jelentésekben: vádként, ellenségképző diskurzusként és létező gyakorlatként.

A 2010-es évek kezdete óta Európa-szerte és globálisan is olyan társadalmi mozgalmak jelentek meg, amelyek a gender fogalmával szembeni fellépésre szólítanak fel. Az alulról szerveződő és/vagy egyházakhoz és/vagy szélsőjobboldali vagy jobboldali populista pártokhoz köthető mozgósítások kontextustól függően különböző ügyek ellen szerveződnek: ezek a társadalmi nemek tudománya (gender studies), illetve annak közfinanszírozása, a nemek közötti társadalmi egyenlőség kérdésének főáramba terelése (gender mainstreaming),2 a nők reprodukciós jogai, a nemi alapú erőszak3 megelőzése és felszámolása, a szexuális orientációval és nemi identitással4 kapcsolatos jogkiterjesztések és követelések, például az azonos neműek házassága, a szexuális és nemi kisebbségekkel kapcsolatos érzékenyítő oktatási programok, valamint az új reprodukciós technológiák. Ami ezeket az ügyeket összeköti, az a „genderőrület”, „genderideológia”, „genderelmélet” vagy „genderizmus” vádja az ellenzői részéről. Ezért a szakirodalom túlnyomórészt genderellenes vagy antigender-mozgalmakként utal rájuk.

Magyarországon – a legtöbb európai országhoz képest – későn, 2017 februárjában–márciusában került reflektorfénybe a „genderideológia” témája. Ráadásul itt a kormányzat, valamint a kormányzathoz kötődő média és szervezetek tűzték napirendre, ez is fontos eltérés a legtöbb országhoz képest. A közbeszéd szintjén közben már itthon is évek óta jelen volt a téma – 2008-ban egy, a társadalmi nemek kérdéskörével is foglalkozó történelemtankönyv, 2010-ben pedig az óvodai nevelés tartalmával, illetve azon belül a nemi sztereotípiákkal szembeni küzdelemmel kapcsolatos jogszabály kapcsán jelent meg először a közbeszédben, és azóta is időről időre felbukkant a nyilvánosságban. Maga a „genderőrület” kifejezés 2015 decemberében Kövér László házelnök beszéde révén került a köztudatba. A „genderideológia” vádja a kormányzat, a kormányközeli szervezetek, illetve a kormánymédia részéről pedig 2017 első negyedévében merült fel, az Európa Tanács nők elleni és családon belüli erőszak megelőzéséről és felszámolásáról szóló egyezménye (Isztambuli Egyezmény) ratifikációjának kilátásba helyezése és az ELTE-n induló társadalmi nemek tanulmánya mesterképzés indulása kapcsán. A szavakat 2018 augusztusában követték tettek, amikor a kormány bejelentette, hogy törölni szándékozik az akkreditált képzések listájáról a társadalmi nemek tanulmánya mesterszakot. Erre végül még az év októberében egy kormányhatározat révén sor is került. Az országgyűlés a koronavírus-járvány első hulláma idején, 2020 májusában megszavazott egy politikai nyilatkozatot arról, hogy Magyarország nem ratifikálja az Isztambuli Egyezményt, és törvénybe iktatta, hogy bevezeti a „születési nem” mint megváltoztathatatlan adat rögzítését az anyakönyvi nyilvántartásban. 2020 decemberében a 9. módosítás keretében belekerült az Alaptörvény szövegébe, hogy „az anya nő, az apa férfi”, valamint egy rendelkezés, miszerint védeni kell a gyermekek jogát a biológiai nemüknek megfelelő identitáshoz. 2021 júniusában pedig az Országgyűlés elfogadta az ún. gyermekvédelmi törvényt, amely a pedofília büntethetőségének szigorítása mellett tiltja a homoszexualitás és a transzneműség ábrázolását a reklámokban, illetve az iskolai oktatás keretében. 2022 áprilisában – a parlamenti választásokkal egy időben – kormányzati kezdeményezésű népszavazásra is sor került a törvény által érintett kérdésekről. Ezeket az intézkedéseket a kormányzat a „genderideológia” sürgető fenyegetésével indokolta.

Németországban is egy pártpolitikai entitás a legfontosabb szereplője a gender fogalma elleni jobboldali mozgósításoknak, mégpedig az Alternative für Deutschland („Alternatíva Németországnak”, AfD). 2013-as megalakulása óta a migráció kérdése mellett a párt legfontosabb témái a gender mainstreaming, a gender studies közfinanszírozása, a szexuális és nemi kisebbségek jogai, valamint a nőket és az „összes nemet” láthatóvá tévő nyelvhasználat, összekapcsolódva egy konzervatív család- és emberképpel a nők és férfiak szerepeire vonatkozóan. Bár kisebbségi és ellenzéki pozícióból, de a magyar kormánykoalícióhoz hasonlóan az AfD is egy tágabb hálózatba ágyazva fejti ki genderellenes tevékenységét és diskurzusát: a konzervatív jobboldalhoz képest radikálisabb, új kulturális hegemóniát létrehozni kívánó értelmiségiekből, folyóiratokból, szervezetekből álló, úgynevezett új jobboldali hálózat részeként működik. Azonban míg Magyarországon, amint látni fogjuk, főleg a nyugat-európai és az észak-amerikai törekvésekre hivatkozik a genderellenes jobboldal, Németországban az AfD a német progresszív pártok szakpolitikai kezdeményezéseire reagál, például a nemi önmeghatározás támogatására vagy a nemileg semleges nyelvhasználat szorgalmazására.

Magyarországon a 2010 óta hatalmon lévő kormánykoalíció és a hozzá kötődő szervezetek különböző ellenségképeivel kapcsolatban (pl. migránsok, Soros) számos kutatás született. A „genderideológiával” mint ellenségképpel kapcsolatban átfogó empirikus elemzés még nem készült. Az AfD és a német új jobboldal genderfogalommal kapcsolatos diskurzusát és politikáját már feltárták tanulmányokban, de ezeknek a szerzői a jelenséget jellemzően nemzeti keretben tárgyalják, és a helyi politikai sajátosságokból magyarázzák. A két nemzeti diskurzuskoalíció beszédmódjában hasonló nyelvi elemek és követelések jelennek meg, látszólag egymástól függetlenül. Korábbi kutatások kimutatták, hogy a genderellenes diskurzus transznacionális jelenség, és szereplői nemzetközi hálózatokban működnek. Ezért a csak a nemzeti kontextusra szorítkozó, ún. módszertani nacionalista megközelítésmódok óhatatlanul hiányos eredményre vezetnek. Egy összehasonlító elemzés révén azonban új felismerésekhez juthatunk mind a szereplők politikáját, mind a genderellenesség transznacionális jelenségét illetően, a tágabb politikai célkitűzések összefüggésében.

A különböző jobboldali pártok és mozgalmak programja és támogatottsága kapcsán már évtizedek óta kutatják a gender szerepét abban az értelemben, hogy az adott politikai szereplő elképzelései a két nem kívánatos szerepeire vonatkozóan hogyan alakítják a politikai és közpolitikai gyakorlataikat, és hogy ezek a gyakorlatok hogyan termelik újra vagy épp változtatják meg a férfiak és nők közötti társadalmi viszonyokat. A genderfogalom maga viszont csak az utóbbi években került a politikatudomány látóterébe, annak kontextusában, hogy az erősödő jobboldali populista és radikális jobboldali pártok Európa-szerte rácsatlakoztak a fogalom polemizálására, amit eredetileg egyházi szereplők tűztek napirendre. A kötet ez utóbbival foglalkozik: a „gender”-rel, vagyis a gender fogalmának jobboldali átpolitizálásával, annak kontextusában, hogy a különböző tudományos, mozgalmi és intézményes politikai szereplők is milyen sokféle jelentésben használják a fogalmat.

A témák és technikák transznacionális diffúzióját egyrészt a mozgalomkutatás eszközkészletével igyekeznek megragadni a kutatók; a főként posztstrukturalista megközelítést alkalmazó, gender studies felől érkező politológusoknál pedig a genderellenesség kutatása jellemzően annak vizsgálatára szorítkozik, hogy a jobboldal hogyan építi fel a fenyegető genderideológia képét, és hogyan legitimálja ezzel a kisebbségek elnyomását. Közös ezekben az elemzésekben a normatív megközelítésen túl, hogy a kínálati oldalra fókuszálnak: a radikális és genderellenes jobboldal szereplőit, azok hálózatait, mozgósítási stratégiáit és ideológiai ajánlatát elemzik. Mindeközben vizsgálandó lenne a kereslet is, vagyis az, hogy van-e társadalmi igény ezekre a mozgalmakra, illetve e pártok ajánlataira, és ha van, akkor az miből táplálkozik. Az említett kutatók azonban a keresletet egyszerűen a kínálat derivátumának tekintik, vagyis azt állítják, hogy a jobboldal alkotja a valóságértelmezéseket, helyezi kulturális keretbe a sérelmeket, illetve vetít rá a „gender”-re adott esetben különféle egyéb sérelmeket; vagy szociálpszichológiai jelenségekre, idejétmúlt, modernitásellenes attitűdökre vezetik vissza a keresletet: például a nők és a szexuális kisebbségek alsóbbrendűségébe vetett hitre, a patriarchális és heteroszexuális privilégiumok megtartásának vágyára, az előjogok elveszítésétől való félelemre. A normatív alapállásból és a kínálati fókuszból adódóan általában nem terjed ki a vizsgálódás arra, hogy a jobboldali genderellenesség milyen viszonyban áll a gender fogalmát alkalmazó mozgalmi, közpolitikai és tudományos trendekkel (Gregor 2022). Közös a domináns társadalomtudományi értelmezésekben az is, hogy egyenlőségjelet tesznek a gender és a „gender” közé, vagyis pontosan illeszkedő kontinuitást látnak a régi (antifeminista, heteronormatív,5 68-ellenes, hagyományosnak mondott nemi szerepeket támogató) küzdelmek és a mai genderellenesség között, a gender kifejezés használatát pusztán a jelen körülményeire aktualizált kommunikációs eszköznek tekintve. Ezeknek a kutatóknak az értelmezése szerint ugyanis a nők és férfiak egyenlőségével nyíltan szembefordulni már nem lenne politikailag elfogadható és korszerű, még jobboldali közegben sem, ezért támadják az állítólagos genderideológiát, illetve az úgynevezett genderfeministákat. Ezek a magyarázatkísérletek azonban nem tudnak választ adni arra a kérdésre, hogy a gender fogalma miért alkalmas politikai mobilizációra.

Kutatásomban ezért nemcsak azt vizsgáltam, hogy a német új jobboldal, valamint a 2010 óta hatalmon lévő magyar kormányzat és lojális szervezetei milyen jelentést tulajdonítanak a „gender”-nek; de azt is, hogy ez milyen viszonyban van a gender studies tudományággal, illetve a gender fogalmát alkalmazó politikai trendekkel. Ezenkívül arra is kíváncsi voltam, hogy milyen funkciót tölt be a két vizsgált szereplő (szereplői hálózat) politikájában, hogy a fogalom átpolitizálását jók és rosszak közötti küzdelemnek állítják be. Ahogy fentebb már utaltam rá, amikor a gender fogalmát analitikus értelemben használom, akkor idézőjel nélküli írásmódot alkalmazok, amikor viszont a jobboldali diskurzusban előforduló, az alábbiakban kifejtendő jelentéseit értem alatta, akkor idézőjellel, „gender”-ként jelölöm.

A politikai folyamatok és a keretezések összehasonlító elemzése alapján három fő állítást teszek. Tartalmi következtetésem, hogy az ellenzékből politizáló AfD (és a német új jobboldali értelmiség), valamint az alkotmányozó többséggel bíró Orbán-rezsim szinte azonos diszkurzív stratégiát követ a „gender”-rel kapcsolatban, az eltérések nem ideológiaiak, hanem a szereplők politikai pozíciójából fakadnak. Megfigyelhető az is, hogy ami az egyik országban történik, az a másik ország új jobboldali „gender”-politikájában hivatkozási alapként jelenik meg. Az Orbán-rezsim belpolitikailag hasznosítja a centrumországokban, köztük Németországban megjelenő LMBT6-mozgalmi követeléseket: polarizáló retorikájának és válságnarratívájának alátámasztására. A német új jobboldal számára pedig az Orbán-rezsim a bizonyíték arra, hogy „van alternatíva.”

Módszertani következtetésem, hogy a politikai folyamat és a keretek, valamint a keretek és a keretek rezonanciájához szükséges diszkurzív keretfeltételek együttes vizsgálata, vagyis egy gyenge konstruktivista megközelítés pontosabb képet rajzol a genderellenesség jelenségéről, mint a témával kapcsolatos irodalmat uraló erősen normatív, posztmodern konstruktivista megközelítések. Alternatív megközelítésem révén három releváns dimenziót azonosítottam: az ellenségkép, a hegemónia és a reflexió dimenzióit. A kötetben azt igyekszem bizonyítani, hogy a három dimenzió együttes vizsgálata szükséges a genderellenesség megértéséhez. Ha a három dimenzió bármelyikét elhagyjuk, az hiányos értelmezésekhez vezet, ami óhatatlanul reprodukálja a politikai polarizációt a tudomány világában.

A fő elméleti következtetésem a három dimenzió együttes vizsgálata alapján pedig az, hogy a politikai tétek nem az egyenlőségpártiság–egyenlőségellenesség dimenziójában ragadhatóak meg. Chantal Mouffe nyomán bevezetem a genderantagonizmus és a genderagonizmus fogalmait. Az előbbi keretében a genderellenesség azt jelenti, hogy a politikai hatalomért és a kulturális hegemóniáért folytatott küzdelemben a „másik”, aki a „mi” közösségünkre tör, megsemmisítendő ellenségnek számít. A genderagonizmus paradigmájában elismerik ugyan a felek, hogy hegemón törekvések vetélkedéséről van szó, de elfogadják a pluralizmust, a más álláspontot képviselőket ellenfeleknek (és nem ellenségeknek) látják, akik ugyanannak a közös szimbolikus politikai térnek a szereplői. A genderagonizmus és a genderantagonizmus között tehát a különbség nem a kritika tartalmában rejlik, hanem a diskurzus demokráciához való viszonyában. Ezenkívül nem kizárólag a radikális jobboldali szereplők politikájának eredménye, hogy a két konfigurációból melyik érvényesül. Ez azt is jelenti, hogy a törésvonal nem ott húzódik, hogy valamely politikai szereplő „progresszívan” vagy „konzervatívan” áll-e hozzá a genderrel kapcsolatos kérdésekhez, hanem ott, hogy a demokrácia agonisztikus vagy antagonisztikus felfogását vallja-e, illetve érvényesíti-e a „gender”-rel kapcsolatos álláspontja politikai-társadalmi keresztülvitelére.

A kötet első részében áttekintem a transznacionális genderellenes mozgalmakkal kapcsolatos szakirodalmat. Elsőként a gender és a genderellenesség fogalmait tisztázom. Ezt követően felvázolom a transznacionális genderellenesség eredetét és kronológiáját, valamint a genderellenes mozgalmak és pártok közötti átfedésekkel kapcsolatos megállapításokat; azután kritikai ismertetését nyújtom a jelenséggel kapcsolatos főbb értelmezési kísérleteknek, azok eredményeinek és vakfoltjainak. Mindezek alapján megfogalmazom, hogy az eddigi kutatások milyen kérdéseket hagytak nyitva, és felvázolom, hogy az én kutatásom ezek közül melyek megválaszolására vállalkozik.

A második, módszertani fejezetben először ismertetem az ontológiai és episztemológiai kiindulópontjaimat, valamint a kutatási kérdéseimet. Ezt követően megindokolom, hogy miért döntöttem összehasonlító elemzés mellett, és hogy miért Németországot és Magyarországot hasonlítom össze, illetve miért egy ellenzékben politizáló szereplőt egy kormányon lévő erővel. Röviden ismertetem a módszertant, illetve azt, hogy az általam választott módszertani megoldásokat miért találtam hasznosnak a minta összeállításához és elemzéséhez.

A harmadik részben végzem el az összeállított empirikus anyag elemzését. A minta alapján három kulcsfogalom rajzolódott ki a „gender” politikai célú használatának funkcióiról a két új jobboldali szereplői kör politikájában: ellenségkép alkotása, hegemóniára törekvés és reflexió. Ezek mentén elemzem a német és a magyar genderellenesség kronológiáját és témáit, illetve a folyamatot, ahogyan a német új jobboldal, illetve a magyar kormányzat a vonatkozó nemzeti diskurzusok fő alakítóivá váltak. Ezt követően ismertetem a „gender”-rel kapcsolatban azonosítható négy tartalmi keretcsomagot: „nemek összemosása”, „ideológia”, „elnyomás” és „válság”. Ezeket a keretcsomagokat a releváns társadalomelméleti és empirikus kutatások tükrében elemzem, a német–magyar kontextuális különbségek és hasonlóságok összevetésével, megvizsgálva a diszkurzív keretfeltételeket, valamint azt, hogy mi kölcsönöz a kereteknek empirikus hihetőséget. Végül összefoglalom a három funkció mentén az összehasonlító folyamat- és keretelemzés elméleti tanulságait.

1. Szakirodalmi
áttekintés

A gender társadalomtudományokban elterjedt fogalmában többféle jelentés sűrűsödik össze: a nemnek a két nem eltérő biológiájából nem megmagyarázható, térben és időben változó kulturális komponense; az a hatalmi rendszer, amely meghatározza, hogy egy adott társadalomban mi számít férfiasnak és nőiesnek, mik az elvárások a férfiakkal és a nőkkel szemben; valamint az ezekre a kérdésekre vonatkozó reflexió maga, azaz egy elméleti perspektíva (vö. Carnac, 2014: 128–129., Connell 1987, Scott 1986). Annyiban kritikai, vagyis normatív ez a perspektíva, amennyiben a „konkrét hatalmi erőviszonyok intézményesült terekben lejátszódó társadalmi gyakorlataként” (Barát 2018: 32.) tekint a genderre, vagyis a nemek közötti hatalmi viszonyok feltárása azok kritikájával és a megváltoztatás szándékával jár együtt.

A gender studies pedig az az interdiszciplináris kutatási szemlélet, amely szisztematikusan ezekre kérdez rá, de amelyen belül számos belső vita folyik, például a strukturalista, illetve gyenge konstruktivista, valamint a dekonstruktivista, illetve queer szemlélet között. A két biológiai nemet adottságnak tekintő szemlélet mára már korántsem egyeduralkodó. A német gender studies intézményesülésének egyik kulcsalakja, Gudrun-Axeli Knapp ezt úgy fogalmazza meg, hogy Judith Butler nagy hatású munkásságának köszönhetően (Butler 1990) a nők és férfiak közötti viszonyokról átkerült a fókusz a nők és férfiak közötti különbségtételre (Knapp 2018). Azzal kapcsolatban is vita zajlik a tudományág létrejöttének kezdetei óta, hogy mennyire szabad, illetve kell a gender studiesnak normatív szempontokat érvényesítenie, hogy milyen viszonyban áll, illetve álljon a tudomány és a politika (Siri 2018, Speck–Villa 2020).

Megemlítendő az is, hogy a gender studies (mint tudományág), a gender mainstreaming (mint közpolitikai eszköz) és a mozgalmi követelések között számos feszültség áll fenn, illetve a különböző feminizmusok között, valamint a feminista és az LMBT-mozgalmak között is (Kuhar–Paternotte 2017: 5., Siri 2018: 24.). Előrebocsátható tehát, hogy egységes genderideológia, genderelmélet vagy genderlobbi nem létezik. Különféle genderelméletek vannak, és különféle genderlobbik működnek, amelyek egymással is vitában állnak. Illetve – az ideológia szót deskriptív értelemben használva – minden politikai rendszernek és pártnak megvan a maga genderideológiája: arra vonatkozó rejtett vagy nyílt elképzelése, hogy a nemek milyen viszonyban állnak, illetve álljanak egymással, és ezzel kapcsolatban mi a politika feladata.

A genderellenesség fogalma alatt nem szociálpszichológiai jelenséget, illetve egyéni nézetet, beállítódást értek, hanem társadalmi jelenséget: mozgalmat, diskurzust és politikát. Fontos azonban megkülönböztetni a kritikát a lejáratástól (Blum 2019, Cupać–Ebetürk 2020, Lenz 2018). Ez azonban a szakirodalom túlnyomó részében összecsúszik, feltehetőleg normatív okokból, vagyis sok szerzőnél minden genderkritika genderellenességnek, egyúttal antidemokratikusnak minősül. A genderellenes diskurzus megjelölés jelentheti egyrészt a feminista vagy LMBT-aktivizmus egyes követeléseivel vagy a gender studies egyes elméleteivel kapcsolatos kritikát – márpedig mind a mozgalmakon és a tudományágon belül, mind pedig kívülről érkeznek kritikák a fogalmak és a politikai célok hasznosságával, egyes elméleti megközelítések vagy konkrét tanulmányok tudományos értékességével kapcsolatban (Lenz 2018, Blum 2019). Másrészt a genderellenesség fogalmával jelölik azt is, amikor az ellenzés túlmegy a kritikán, vagyis az érvelő vitán: ez a fajta genderellenesség a gender fogalmát használó (vagy használatával megvádolt) szereplők és megközelítések politikai célú homogenizálásában és fenyegető ellenséggé nagyításában nyilvánul meg (Blum 2019: 14.). Kutatásom egyik célja ennek a megkülönböztetésnek a pontosabb megértése volt a jobboldal esetében: a genderellenesség lehet egyrészt kritika, másrészt lehet politikai célú lejáratás. Nézetem szerint az előbbi a demokratikus pluralizmus keretein belül helyezhető el, az utóbbi viszont a „másikként” megkonstruált csoport kiírását célozza a politikai közösségből. Ennyiben ez utóbbi gyakorlat antidemokratikusnak tekinthető. Chantal Mouffe-fal egyetértve állítom, hogy az agonizmus, vagyis a versengő vita, a mi és az ők (ellenfelek) kijelölése a demokratikus politikai folyamat szerves része. Azonban az ellenfelek ellenségként való meghatározása, amely a másikat nem fogadja el a politikai szimbolikus tér részeként, hanem fenyegető veszélyként láttatja, a mi–ők-nek már egy antagonisztikus megfogalmazása, ami nem demokratikus (Horváth 2016a, 2016b, Mouffe 2000, 2005, 2011). A liberális demokrácia konszenzusalapú elgondolásának szerves része a politikai konfliktus patologikusnak láttatása, ezzel az agonizmus és az antagonizmus összemosása (Mouffe 2000), és mindez jelentkezik a „gender” területén is (Kováts 2017, 2018a). Ez figyelhető meg a szakirodalom azon részében, amelyben a genderellenesség fogalma alá vonják nemcsak a lejáratást, de a kritikát is.

Empirikus kutatási eredményeim alapján a zárófejezetben igyekszem majd meghatározni a kritika és lejáratás közti határhúzás szempontjait és tétjeit; a megkülönböztetéshez a mouffe-i gyökerek jelzése végett a már említett genderagonizmus és genderantagonizmus fogalmakat használom.

Ebben a fejezetben először a szakirodalomnak azt a részét mutatom be, ami a genderellenes diskurzus eredetét, ügyeit és szereplőit írja le, valamint a politikai pártok szerepét a genderellenes mozgósításokban (1.1.). Ezt követően a genderellenesség jelenségével kapcsolatos középszintű elméleteket, a kurrens értelmezéseket és azok vakfoltjait ismertetem (1.2.), mielőtt áttérek arra, hogy én pontosan mit, miért és hogyan vizsgálok.

1.1. A genderellenes diskurzus eredete, ügyei, szereplői és stratégiái

1.1.1. Eredet

1995-ben rendezte meg az ENSZ negyedik alkalommal a Nők Világkonferenciáját. A pekingi konferencia következtetéseiben többek között megfogalmazta a gender mainstreaming stratégiáját, azaz a nők és férfiak egyenlősége mint szempont szisztematikus érvényesítését a közpolitikai döntéshozatal minden szintjén (Swiebel 2016, Kuhar–Paternotte 2017). A konferencián a Vatikán képviselői is részt vettek, és a gender fogalma körül heves vita alakult ki (Baden–Goetz 1997, Buss 1998, Buss 2004, Case 2011). E konferencia után kerültek be szentszéki dokumentumokba olyan fogalmak, mint „genderfeminista”, „gender ágenda”, majd jelent meg 2003-ban a Család Pápai Tanácsa nevű vatikáni testület megbízásából előbb olaszul, aztán több nyelvre lefordítva a Családlexikon – A családdal és az élettel kapcsolatos vitatott fogalmakról és etikai kérdésekről című, lexikon formájú könyv (Garbagnoli 2014). Ebben a kötetben, amely 2012-ben magyar nyelven is elérhető lett (Család Pápai Tanácsa 2012), a szerzők kifejtik a Vatikán álláspontját egyebek mellett a gender fogalmáról is, és ekkor fogalmazódik meg a „genderelmélet”, illetve „genderideológia” kifejezés is (Case 2011: 803–807.; Fillod 2014: 321–325.; Robcis 2015). A lexikon releváns bejegyzései II. János Pál pápa A test teológiája és Levél a nőkhöz című írásaira hivatkoznak (Robcis 2015), amelyek megalapozzák a nő antropológiáját, „újraontologizálják”7 a nőt (Garbagnoli 2014). Ebben nagy szerep jut a komplementaritás fogalmának, ami egyébként egy viszonylag új elképzelés a katolikus tanításban, szemben azzal, ahogyan ezzel kapcsolatban visszamenőleg érvelnek (Case 2011, 2016). Ennek az elgondolásnak az a lényege, hogy a férfiak és a nők ontológiailag különböznek, egymást kiegészítik (Balogh 2014: 6–7., Case 2011, 2016); az emberi természet pedig relacionális, vagyis a férfi a nőhöz képest, a nő a férfihoz képest létezik (Garbagnoli 2014: 153–155.). Ez az esszencialista megközelítés, amely lényegében ellentétpárokban képzeli el a két nem lényegét és viszonyát, a 20. század közepén lett a katolikus tanítás szerves része. II. János Pál (még Karol Wojtyłaként, majd pápaként) és XVI. Benedek (még Joseph Ratzingerként, majd pápaként) dolgozták ki a teológiáját (Fillod 2016, Robcis 2015, Case 2016).

Romain Carnac szerint a katolikus egyház felmérte a gender fogalmában rejlő felforgató potenciált, és tudatosan konstruált belőle – leegyszerűsítések útján –, homogén fogalmakat: „a” gender és „a” genderelmélet fogalmait, az utóbbit is egyes számban (mintha egy monolitikus eszmei blokkról lenne szó), mindannak megjelölésére, ami szemben áll a katolikus tanítással a nemek különbözőségéről (Carnac, 2014: 129.), ezzel az egységes értelmezési kerettel megalkotva egy „képzeletbeli ellenséget” (Kuhar–Paternotte 2017: 5.), illetve megfogalmazva a „genderösszeesküvés” (Kuhar–Paternotte 2018: 11.) vádját. Ezzel a váddal és a köré épülő politikai projekttel foglalkozik ez a kötet.

A „genderideológia” fenyegetését megfogalmazó diskurzus tehát a Vatikánból indult ki, azonban mozgalommá a kétezres évek közepén vált, először Spanyolországban, Szlovéniában és Horvátországban (Kuhar/Paternotte 2017: 255.), majd a 2010-es évektől Európa- és Dél-Amerika-szerte. A téma nemzetközileg legelismertebb kutatói a 2012-es évet teszik meg fordulópontnak (ibid. 256., Corrêa et al 2018), mivel több országban is ekkor bukkant fel szervezetten a jelenség, illetve innentől fogva egymásból is merítettek a mozgalmak. A 2010-es évek végére a megmozdulások már nem mutattak kapcsolódást a katolikus gyökerekhez, a mozgalom nem tekinthető már vallási jellegűnek. Egyrészt több országban eleve sem volt meghatározó a katolikus vagy más egyház szerepe a mozgósításban – pont a kutatásomban vizsgált két országban sem (Villa 2017a, Krizsán–Roggeband 2021). Különböző mértékben vallásos társadalmakban, különböző mértékben erős egyházakkal rendelkező, illetve a genderellenességet illetően eltérő egyházi szerepvállalású országokban is tapasztalható a jelenség – ezért a vallásosság és az egyház szerepe csak egyike a faktoroknak, nem döntő, illetve nem mindent magyarázó tényező. Másrészt a diskurzus levált az eredetéről, szélsőjobboldali és populista jobboldali pártok álltak az ügy élére több országban és az Európai Unió intézményeiben, és ezek a szereplők nem is feltétlenül tudják, hogy honnan erednek a gondolatok és a célkitűzések (Kuhar–Paternotte 2018: 13., Kantola–Lombardo 2020). Több országban a politikai és egyházi szereplők együtt mozognak a „gender” kérdésében. Agnieszka Graff és Elżbieta Korolczuk ezt opportunista szinergiának nevezi, ami egy diszkurzív hasonlóságon alapuló, stratégiai számítások szerint épített szövetség (2021). Harmadrészt, a vádakat beérte a valóság: a mozgalom nemzeti manifesztációinak 2012–2015-ös indulásakor a legtöbb országban abszurdnak tűntek a nem megválasztásával kapcsolatos vádak: akkoriban a progresszív szereplők elsősorban a nők és a melegek-leszbikusok jogainak kiterjesztésén fáradoztak, ezért sokuk számára kifejezetten biológiai esszencializmusnak8 vagy leginkább képtelenségnek tűntek azok a vádak, miszerint egy férfi nemi identitása veszélybe kerülne a pelenkázástól, vagy attól, hogy férfit szeret; vagy hogy a biológiai és a társadalmi nem analitikus szétválasztásával a kettő radikális szétválasztása, illetve a „nem tetszőleges megválasztása” állna a küszöbön. Azóta azonban a transz- és a queer-aktivizmus magasabb fokozatba kapcsolt, először az angolszász országokban, majd elterjedt az európai kontinensen is, így a testtől független nemi identitások kérdésköre sok helyen előkelő helyet szerzett a progresszív kulturális követelések sorában.9 Így lehet bár, hogy a konzervatív szereplők egyházi kiadványokból tájékozódtak elsőként, vagy egyeseknek már a női és férfi szerepek szélesebb skálája vagy a homoszexualitás is a nemek összemosását jelenti, de a testtől független nemi identitások akkoriban csak egy szűk szubkultúra törekvéseiben jelentek meg, a fősodorbeli politikai követelések, például a nők és férfiak egyenlőségét szorgalmazó gender mainstreaming szintjén nem. Ettől függetlenül kritikára, illetve önkritikára invitál az a tény, hogy a konzervatív félelmek egy évtizeddel később beigazolódtak.10

A jelenség tudományos feltárása 2014–2015-ben kezdődött meg. Az első európai tudományos konferenciát a Brüsszeli Egyetem rendezte 2014 májusában Habemus gender címmel, ami egyben utalt is a jelenség vatikáni eredetére (a rendezvény előadásaiból készült kötet: Paternotte et al. 2016). Egy horvát agytröszt (Hodžić–Bijelić 2014), majd a német és az EU-szintű politikai alapítványok, a zöld Heinrich-Böll-Stiftung (Frey et al. 2014, Heinrich-Böll-Stiftung 2015), a szociáldemokrata Friedrich-Ebert-Stiftung (FES) és a Foundation of European Progressive Studies (FEPS) (Kováts–Põim 2015),11 valamint a német Balpárthoz (Die Linke) közeli Rosa-Luxemburg-Stiftung (Billmann 2015) reagáltak publikációkkal leghamarabb. Nagyrészt tudósok kaptak felkérést a tanulmányok megírására, de az akadémiai világban bevett, minőségbiztosítási célú, időigényes elbírálási folyamat (peer review) kiiktatása révén az említett szervezetek elsőként tudták megkezdeni ennek a politikai jelentőséggel bíró transznacionális jelenségnek a feltárását. Az irányadó tudományos kötetek közül az első német nyelvű 2015-ben (Hark–Villa 2015), az első francia nyelvű 2016-ban (Paternotte et al. 2016), az első angol nyelvű pedig 2017-ben (Kuhar–Paternotte 2017) jelent meg. Azóta számos önálló tanulmány, folyóirat-különszám és szerkesztett kötet látott napvilágot. A tudományos érdeklődés a diskurzus eredetének feltárását követően a nemzeti szintű ügyek, politikai lehetőségstruktúrák, keretezések és szereplők felé fordult, majd sokan igyekeztek a nemzetközi hálózatokat, illetve a diszkurzív, személyi és pénzügyi összefonódásokat feltárni. Európán kívül Latin-Amerikában erősek a genderellenes mozgalmak, ezekre vonatkozóan ott is kiterjedt kutatások folynak (lásd Corrêa et al. 2018, Corrêa 2020).

1.1.2. Ügyek

Az európai genderellenes szereplők a következő ügyeket támadják a „genderideológia” vádjával, nemzeti kontextustól függően:

– LMBT-ügyek:

• az azonos nemű párok bejegyzett élettársi kapcsolathoz, házassághoz, (közös) örökbefogadáshoz való jogának követelései (Spanyolország, Olaszország, Horvátország, Franciaország, Szlovénia, Szlovákia, Románia, Litvánia, Magyarország);

• az azonos nemű párok jogainak kiterjesztésével kapcsolatban az új reprodukciós eljárások:12 a mesterséges megtermékenyítés (általánosságban: Lengyelországban; leszbikus pároknak: Franciaországban) és a béranyaság (Franciaország) kérdései;

• a transzneműként, valamint „nem bináris”-neműként azonosulók jogkövetelései, beleértve az „összes nemet” tekintetbe vevő nyelvhasználatot, valamint az önmeghatározáson alapuló névmáshasználatot (Ausztria, Németország, Magyarország, Lengyelország, Svájc, Szlovénia, az angolszász országok);

– a nők reproduktív önrendelkezéssel kapcsolatos jogai, beleértve az abortuszt (Belgium, Lengyelország, Spanyolország, Szlovákia, Szlovénia);

– szexuális nevelés, az ENSZ Egészségügyi Világszervezetének (World Health Organisation, WHO) ajánlásaival összefüggésben vagy attól függetlenül (Horvátország, Franciaország, Németország, Lengyelország);

– a nők és férfiak egyenlőségének szempontjait érvényesítő közpolitikai megközelítés, a gender mainstreaming (Ausztria, Németország);

– a nők elleni erőszak megelőzését és felszámolását célzó Isztambuli Egyezmény ratifikációja (Bulgária, Lengyelország, Lettország, Litvánia, Szlovákia, Magyarország), illetve az egyezménytől függetlenül a nők elleni erőszak felszámolását célzó törvények (Spanyolország);

– a gender studies tudományág (Ausztria, Németország, Románia, Magyarország, Franciaország).

1.1.3. Szereplők

A genderellenességben populista logika figyelhető meg: harc vertikálisan a korrupt, romboló szándékú elitek ellen, horizontálisan az idegenek, illetve a perverzek és a tiszta, többségi, józan ész pártján álló nép között. Azonban a genderellenesség jelenségének eredete és szereplőinek sokfélesége miatt a diskurzust nem lehet pusztán a jobboldali populista szereplőkre redukálni, kizárólag az utóbbiak diszkurzív stratégiái egyikének tekinteni (Kuhar–Paternotte 2018).

A szereplőket a következőképpen lehet csoportosítani (Kuhar–Paternotte 2017, Mayer–Sauer 2017, Frey et al. 2017, Lang–Peters 2018 alapján):

– katolikus vagy evangéliumi keresztény (vagy más, például ortodox keresztény) egyházi szervezetek, illetve az ezekhez kapcsolódó civil szervezetek;

– alulról szerveződő mozgalmak két csoportja:

• azok, amelyek már régebben is léteztek és mozgósítottak, majd összekötötték az ügyüket a „genderideológia” elleni harccal, illetve részlegesen átkeretezés révén hozzáillesztették (ilyenek az abortuszellenes, a „nemileg igazságos” nyelvhasználatot ellenző vagy a férfijogi szervezetek több országban);

• és azok, amelyek a 2012-ben kezdődő mozgósítások során jöttek létre: mint például a francia „Tüntit mindenkinek” (Manif pour Tous) kezdeményezés, amely az azonos neműek közötti házasságot lehetővé tevő, 2013-ban megszavazott „Házasságot mindenkinek” (Mariage pour Tous) törvény ellen alakult, és amely számos országban inspirálta hasonló mozgalmak létrejöttét, például Németországban és Szlovákiában; vagy a spanyol „Hallasd a hangod” (Hazte Oir), amely a Magyarországon is aktív transznacionális kezdeményezést, a CitizenGO-t is alapította (Fromm et al. 2021);

– fősodorbeli média (Petersen 2020, Beck 2020);

– értelmiségiek: keresztény tradicionalisták, mint a magyarra is lefordított Gabriele Kuby vagy Marguerite Peeters; a pozitivista tudományos paradigma őrei (például a Németországban a gender studies ellen rendszeresen tiltakozó Sciencefiles.org oldalt üzemeltető Michael Klein és Heike Dieffenbach) vagy más tudósok;

– jobboldali és szélsőjobboldali pártok és mozgalmak: konzervatívoktól a nácikig széles a spektrum szélsőségesség és az intézményesültség tekintetében; a genderellenes diskurzusba való bevonódásuk is nagyon eltérő;

– a pártok holdudvarához tartozó, deklaráltan gramsciánus hegemón harcot folytató folyóiratok, agytrösztök, értelmiségiek, akiknek a „gender” nem a fő témája, de időnként megszólalnak ebben a témában is; ami összeköti őket, az az, hogy a „gendert” homogenizáló diskurzus keretében tematizálják, és fenyegetőnek láttatják.

A szereplői konstelláció kontextusfüggő: nem jelenik meg mindegyik szereplő minden olyan országban, ahol genderellenes mozgósítás zajlik. Magyarországon például nincsenek számottevő, a közbeszédet bármilyen módon is befolyásoló, a férfiak elnyomottságát zászlójukra tűző férfijogi, illetve elváltapa-szervezetek. Mivel én két olyan országot vizsgálok, ahol politikai pártok és az azokhoz kötődő aktorok (folyóiratok, agytrösztök, értelmiségiek) a genderellenes közbeszéd fő alakítói, így elsősorban a két utolsó csoporttal fogok foglalkozni, azokon belül is főként a parlamenti képviselettel rendelkező radikális jobboldali pártokkal, valamint az új jobboldali értelmiségi miliővel.

Fontos még kiemelni azt is, hogy nem különülnek el élesen a mozgalmi és a politikai szereplők. Ez hasonló a szélsőjobboldal esetéhez (Caiani–della Porta 2011): sok országban e téren „a mozgalmi és pártgyakorlatok fokozatos hibridizációja” (Gattinara–Pirro 2018: 2.), e szereplők interakciója valósul meg, sőt, átfedések is tapasztalhatók (ibid. 3, 4.). Előfordul az is, hogy a párt sikerét éppen a társadalmi mozgalmakban érvényesülő rezonanciája teremti meg, mint az AfD esetében, ahol a „pártlogika és mozgalmi logika egymásmellettisége” figyelhető meg (Schröder–Wessels 2020: 20, 21.).

A jelenséget nem lehet tehát pusztán mozgalom–ellenmozgalomként (illetve mozgalmak politikai szövetségesi viszonyrendszerében) értelmezni. Egyrészt azért nem, mert az állam több országban aktív szereplője a genderellenességnek:13 „[a] genderrel szembeni ellenségességet az állam és ezek a kvázi civil társadalmi szereplők együtt jelenítik meg” (Krizsán–Roggeband 2020: 50.). Másrészt azért sem, mert a különféle mozgalmi, szubkulturális és pártszereplők gyakran ugyanazoknak a nemzetközi hálózatoknak a tagjai (Kuhar–Paternotte 2017, Datta 2018). Harmadrészt pedig azért sem, mert a szereplők váltogathatják is a szerepeiket. Ilyen például Beatrix von Storch, aki már évtizedek óta életvédő, konzervatív aktivista volt, mikor megalapította francia mintára a Demo für Allét, később pedig az AfD európai parlamenti képviselője (2014–2017), majd szövetségi parlamenti képviselője (2017) lett.

A genderellenes beszédmódot alakító és tudatosan használó szereplők konstellációjára a diskurzuskoalíció kifejezést használom (Hajer 1993, Keller 2001: 133–134., Edenborg 2021).14 A diskurzust alakító szereplők teremtik meg a diskurzus működtetéséhez szükséges és alkalmas materiális, kognitív és normatív infrastruktúrákat (Keller 2001: 133.). Teszik ezt intézményesen strukturált közegekben: egyetemeken, parlamentekben, az íróasztaluknál, a médiában. Többé-kevésbé jelentős nagyságú társadalmi csoportok szószólóiként és képviselőiként lépnek fel. Nem feleltethető meg szükségszerűen mindegyik szereplőnek egy-egy saját diskurzus, sokkal inkább azt látjuk, hogy diskurzusközösségeket, illetve diskurzuskoalíciókat alkotnak egymással azok, akik közös diskurzuspozíciót (ibid. 134.), közös narratívát (storyline, Hajer 1993) használnak. A diskurzuskoalíció fogalmának megalkotója szerint a storyline egy sűrített állítás, ami különböző diskurzusok elemeit kombinálja egy látszólag koherens egésszé: ez egyesítő utalásként működhet a vitákban, mintha a különböző szereplők ugyanarról beszélnének, illetve ez elfedi a nézeteltéréseket (Hajer 1993: 47., Edenborg 2021). A diskurzus szereplői érdekvezérelten, stratégikusan és taktikusan cselekszenek. Különböző erőforrásokat és stratégiákat használnak értelmezéseik kialakítására és terjesztésére. Tudást termelnek, érvelnek, felvonulnak, dramatizálnak, moralizálnak; mindennapi mítoszokat, kliséket, szimbólumokat, képeket mozgósítanak a céljuk elérésére. Kialakítanak egy történetet, amelyben kiosztják a Jók és Rosszak szerepeit és megnevezik a cselekvési kihívásokat. Ezáltal konstruálják meg a saját (kollektív) identitásukat. A különböző szereplők koalícióra lépnek egymással egy közös narratíva használatán keresztül (Keller 2001: 134.). Ezt nyújtja a „genderideológia”. A diskurzuskoalíció fogalmán keresztül leírhatóak a genderellenes diskurzusban invesztált különböző szereplők közötti kapcsolódások, a heterogén szereplői konstelláció homogén egységként láttatása és a kontextuális tényezők figyelmen kívül hagyása nélkül (Edenborg 2021: 3.).

1.1.4. Stratégiák

A genderellenes diskurzuskoalíciók stratégiái (Krizsán–Roggeband 2021, Kuhar–Paternotte 2017, Roggeband 2018, Schmincke 2018) demokratikus és antidemokratikus eszközökre oszthatók. A demokratikus mobilizációs eszközök közé tartoznak például a petíciók, a népszavazási kezdeményezések, a tüntetések, a stratégiai pereskedés, a szakértői tudás fejlesztése, terjesztése, hálózatok kiépítése, a nemzetközi kampányok, a lobbizás, a konferenciák; kormányzati pozícióból a törvényalkotási kezdeményezés. Több országban, a hatalmi pozíciótól is függően, nem demokratikus eszközökhöz is nyúlnak a genderellenes diskurzuskoalíciók: ilyenek például a lejárató kampányok egyes, a „genderideológia” terjesztésével megvádolt kutatók és aktivisták ellen; megfélemlítés, „listázás”, állami üldözés, megbélyegzés, erőszakkal fenyegetés vagy erőszak.15

Jegyzetek

A jegyzetekben és forrásokban található internetes hivatkozások hosszú URL-jeit rövidítettük és élesítettük. Utolsó ellenőrzés dátuma: 2023. 02. 08.

1 Patrick Wielowiejskit követve /g/-vel jelölöm, amikor dzsender, vagyis az angol kiejtési mód helyett gendernek, g-vel ejtik ki a szereplők a szót (Wielowiejski 2020: 136).

2 „[A] gender mainstreaming stratégia (…) röviden azt jelenti, hogy a nemek közötti egyenlőség szempontját minden szakmapolitikai intézkedésnél mérlegelni kell a döntéshozatal minden szakaszában és annak minden szintjén. (…) Az emberek – férfiak és nők – egyenlősége jegyében éppen különbözőségükre vagyunk tekintettel.” (Betlen et al. 2009: 7.)

3 A fogalmat a két nem közötti egyenlőtlen hatalmi viszonyokban gyökerező erőszak jelenségére használják: ilyen az elsősorban nőket érintő szexuális vagy a családon belüli erőszak.

4 A köznyelvben elterjedt „szexuális és nemi kisebbségek” elnevezés sokféle csoportot és követelést foglal magába. A nemzetközi jogi szaknyelv a SOGI rövidítéssel utal a kategóriára (sexual orientation and gender identity, vagyis „szexuális orientáció és nemi identitás”). A szexuális orientáció a szexuális kisebbségek jogi követeléseit meghatározó Yogyakarta Alapelvek (Yogyakarta Principles) elnevezésű dokumentum értelmében „az egyén azon képessége, hogy más nemű vagy azonos nemű vagy bármely nemű személyek iránt képes mély érzelmi és szexuális vonzalmat érezni, és velük intim és szexuális kapcsolatot kialakítani” (Yogyakarta 2007: 10). Vagyis ide tartozik a heteroszexualitás, a homoszexualitás, a biszexualitás, a pánszexualitás és az aszexualitás is. Ugyanezen dokumentum szerint a nemi identitás (gender identity) pedig minden ember mélyen érzett belső, individuális tapasztalata a saját nemével kapcsolatban, amely vagy egybeeshet, vagy nem a születéskor meghatározott nemmel, és magába foglalja a saját testről alkotott képzetet (beleértve adott esetben a testi jegyek megváltoztatását orvosi, sebészeti vagy más eszközökkel) és a társadalmi nem kifejeződéseit: például az öltözködést, a beszédmódot vagy a viselkedést. A nemi identitással kapcsolatos követelések körébe tartoznak a transzneműként azonosulók, valamint a nem bináris neműként – sem férfiként, sem nőként, illetve a két nemre alapuló felosztáson kívül – azonosulók politikai céljai.

5 A heteroszexualitást alapértelmezettnek és helyeslendőnek tartó felfogás.

6 Leszbikus, meleg, biszexuális és transznemű emberekre összefoglalóan utaló betűszó. Az utóbbi években bővült újabb betűkkel, pl. I (interszexek), Q (queerek), A (aszexuálisok). A bővülésre való nyitottságot, egyben az identitások sorának lezárhatatlanságát gyakran a + jellel jelzik (LMBT+, LMBTQIA+ stb.). Én a kötetben az egyszerűség kedvéért az LMBT betűszót használom, értve ez alatt az összes aktuális szexuális és nemi kisebbséget.

7 Az idegen nyelvből vett idézetek többségét a kötetben saját fordításban közlöm; jelzem, ahol nem saját fordításról van szó.

8 Az a nézet, hogy abból, hogy valaki férfinak vagy nőnek születik, szükségszerűen és elrendelten következne számára a vonatkozó társadalmi szereprepertoár.

9 A folyamat egyik sarokköve lehetett, hogy a Facebook 2014-ben több mint 50 genderopciót ajánlott fel a felhasználó nemének meghatározására (azóta a lista bővült), ez nagyjából akkor volt, amikor az amerikai egyetemi kampuszokon teret nyert a „biztonságos tér” (safe space) fogalma, a nyugalom megzavarására alkalmas tartalom jelzése (trigger warning), a „problémás” nézetűnek tekintett kutatók-előadók meg nem hívása vagy meghívásának visszavonása (no-platforming, deplatforming), valamint a nem bináris személyes névmások használatának jelensége (Nagle 2017: 69). A jelenséghez magyarul lásd: Balogh/Dinók 2017, Kováts 2019c. Sokan látják fordulópontnak az Egyesült Államok legfelső bírósága által 2015 júniusában hozott döntést, amely az egész USA-ban megteremtette a házassághoz való jogot az azonos nemű párok számára, így az új progresszív zászlóshajó-üggyé a transzneműként, valamint „nem bináris”-ként azonosulók helyzete vált, pl.: Anderson, Ryan T. – George, Robert P. (2020): Decade in review: Marital norms erode. eu.usatoday.com, 2020. január 1., eu.usatoday.com/. Kathleen Stock filozófus az Egyesült Királyságban szintén az azonos neműek házasságának bevezetéséhez (2014) köti a fordulatot (Stock 2021). Magyarországon a 444.hu (2015) egy cikke jelzi a téma napirendre kerülését a főárambeli sajtóban, amely jó áttekintést ad a kapcsolódó aktivista fogalomtárról és elismertetési követelésekről. Ez az online térből, elsősorban a Tumblr-ről induló szubkulturális trend került ki az internetről a fizikai világba, majd a mainstream politikába az USA-ban. Angela Nagle szerint ez „Judith Butler (1990) elméletének a gyakorlatba ültetése” (Nagle 2017: 70). Az Egyesült Államok progresszív követeléseinek hatósugara az USA globális hegemóniájának keretében érthető meg legjobban (Anderson 2017, Arrighi 1994, Barna et al. 2018, Böcskei/Sebők 2019, Watkins 2018).

10 Ezt Szilvay Gergely így kommentálta ironikusan A genderelmélet kritikája című kötetének a bemutatóján: „Azon szoktam időnként nevetni meg sírni egyszerre, hogy emlékszem, amikor mondták öt éve meg tíz éve, hogy a konzervatívok milyen hülyeségeket kitalálnak, hogy mi lesz. És minden, amit mi vizionáltunk, hogy úristen mi lesz ebből, az mind megtörténik. Miközben korábban azon nevettek, hogy rémeket festünk a falra.” (Alapjogokért Központ 2021a: 47:25-től)

11 2009 és 2019 között a német szociáldemokrata párthoz, az SPD-hez közeli Friedrich-Ebert-Stiftung (FES) munkatársaként dolgoztam, 2012 és 2019 között az alapítvány regionális genderprogramjáért voltam felelős. Ezt a kötetet, ahogy több más, az alábbiakban hivatkozott szerkesztett kötetet is (Kováts 2016, Kováts 2017, Gregor/Kováts 2018) a FES adta ki.

12 Az ezzel kapcsolatos bioetikai kérdések azonban nem csak az azonos nemű párok esetében merülnek fel, különös tekintettel azokra az eljárásokra, ahol maradhatnak be nem ültetett embriók.

13 „[A] mozgalmakról és ellenmozgalmakról szóló szakirodalom fontos korlátja, hogy ezt a dinamikát kizárólag a társadalmi mozgalmak között értelmezi, és nem veszi figyelembe az állami szereplők ebben való aktív szerepét. Ez a szakirodalom az államot a mozgalmak és ellenmozgalmak közötti dinamikán kívül álló, kontextuális tényezőként értelmezi.” (Krizsán–Roggeband 2020: 37. Kiemelés tőlem – K. E.)

14 A politikatudományban különösen a közpolitika-kutatás, a kormányzáskutatás és a hegemóniaelemzések területén vizsgálják ezek kialakulását (Herschinger–Nonhoff 2014: 195.).

15 Egyes nyugati országokban a progresszív követeléseket bírálók (akiket például transzfóbnak bélyegeznek) is ilyesmivel szembesülnek. Ezzel a kötet későbbi részében foglalkozom.

Függelék

1. függelék: Elemzett német források

Alternative für Deutschland (2014). Mut zu Deutschland. Für ein Europa der Vielfalt. Programm der Alternative für Deutschland für die Wahl zum Europäischen Parlament am 25. Mai 2014, alternativefuer.de/ – PDF

Alternative für Deutschland (2016a). Programm für Deutschland. Das Grundsatzprogramm der Alternative für Deutschland. afd.de/

Alternative für Deutschland (2016b). „AfD – Unbequem, echt, mutig. Berlin braucht Blau.“ Das Wahlprogramm der AfD Berlin. afd.berlin/ – PDF

Alternative für Deutschland (2016c). „Aktionsprogramm für die Akzeptanz von Lesben, Schwulen, Bisexuellen, Transgendern, Transsexuellen und intergeschlechtlichen Menschen (LSBTTI)“ sofort beenden – Familien mit Kindern fördern statt sexueller Minderheiten! A szász-anhalti AfD kezdeményezése a tartományi parlamentben.

Alternative für Deutschland (2017a). Programm für Deutschland. Wahlprogramm der Alternative für Deutschland für die Wahl zum Deutschen Bundestag am 24. September 2017. afd.de/ – pdf

Alternative für Deutschland (2017b). (AfD Berliner Landtag) Gender Studies in Berlin: Akkreditierung. Schriftliche Anfrage von Martin Trefzer, december 27. kleineanfragen.de/

Alternative für Deutschland (2019a). (AfD Baden-Württemberg) Resolution gegen Gender Mainstreaming. alternative-rlp.de/

Alternative für Deutschland (2019b). Antrag der Fraktion der AfD im Landtag Nordrhein-Westfalen: Gender-Sprache in Nordrhein-Westfalen abschaffen – Wiederbelebung des generischen Maskulinums. Drucksache 17/5358, március 12. landtag.nrw.de/ – PDF

Alternative für Deutschland (2019c). Martin Louis Schmidt (AfD) zum Tag der deutschen Sprache: Gender-Unfug stoppen! AfD Rajnavidék-Pfalz, szeptember 12. afd-rlp-fraktion.de/

Alternative für Deutschland (2020). Wissenschaft von Ideologie befreien – Förderung der Gender-Forschung beenden. Antrag 19/25312, Bundestag, december 16. dip21.bundestag.de/ – PDF

Alternative für Deutschland (2021). „Deutschland. Aber normal.“ Programm der Alternative für Deutschland für die Wahl zum 20. Deutschen Bundestag. cdn.afd.tools/ – PDF

Bayern 2 (2020). Tagesgespräch: Was halten Sie von gendergerechter Sprache. Zu Gast bei Bayern 2-Moderator Stefan Parrisius: Luise Pusch, die als Begründerin der feministischen Linguistik gilt, und Sabine Mertens, Leiter der AG Gendersprache im Verein Deutsche Sprache, október 13. br.de/

Berliner Landesstelle für Gleichbehandlung (2020). Vielfalt zum Ausdruck bringen! Ein Leitfaden für Mitarbeitende der Berliner Verwaltung. berlin.de/

Besorgte Eltern (2015). Die verborgenen Wurzeln der ‚modernen‘ Sexualaufklärung. Broschüre, Besorgte Eltern. besorgte-eltern.net/ – PDF

Bibliothek des Konservatismus (2018). Kulturbruch ’68? Diskussion mit Bettina Röhl, Cora Stephan, Jörg Friedrich und Gerd Held. [kerekasztal-beszélgetés]. YouTube, május 30. youtube.com/

Bosselmann, Heino (2021a). Die gewendete Republik. Sezession, február 22. sezession.de/

Bosselmann, Heino (2021b). Gegenwehr. Sezession, március 3. sezession.de/

Bundesverfassungsgericht (2017). Beschluss vom 10. 10. 2017 – 1 BvR 2019/16. bundesverfassungsgericht.de/

Christlich Demokratische Union (2021). Für die deutsche Grammatik, gegen Gender-Zwang. Beschluss des Landesparteitages, CDU Hamburg, június 15. cduhamburg.de/ – PDF

Compact Online (2019a). Hannover schafft den Lehrer ab: Neue Sprachregeln treiben Gender-Gaga auf die Spitze, január 24. compact-online.de/

Compact Online (2019b). Der pathologische Gender-Irrsinn: Die Vergewaltigung der deutschen Sprache, március 17. compact-online.de/

De Benoist, Alain (2017 [1985]). Kulturrevolution von rechts. Jungeuropa Verlag.

Demo für Alle (2018). Petition: Kein Vielfalts-Sex in KiTas: Indoktrinierende Borschüre sofort zurückziehen! [petíció a CitizenGo oldalán], február 13. citizengo.org/

Demo für Alle (2020). Mehr Ungarn wagen: Ehe und Familie schützen, november 16. demofueralle.de/

Demo für Alle (2021). Petition: Kinderfalle Trans-Gesetz – sofort stoppen! [petíció a CitizenGo oldalán], február 21. citizengo.org/

Desiderius Erasmus Stiftung (2020). Meinungsfreiheit – Anspruch des Grundgesetzes und politische Realität. Faktum, 2020/1.

Deutsches Institut für Jugend und Gesellschaft (é.n.). Gender-Theorie & –Mainstreaming. Texte, Analysen und Studien. dijg.de/

Deutscher Bundestag (2017). Mehrheit im Bundestag für die „Ehe für alle“, június 30. bundestag.de/

Deutscher Bundestag (2018). Geschlecht „divers“ soll möglicher Geburtenregister-Eintrag werden, december 13. bundestag.de/

Deutscher Bundestag (2020a). Therapien zur „Heilung“ Homosexueller und Transgeschlecht-licher verboten, május 7. bundestag.de/

Deutscher Bundestag (2020b). Debatte über AfD-Forderung für ein Ende der Gender-Forschung, december 17. bundestag.de/

Deutscher Bundestag (2021a). Opposition scheitert mit Initiativen zur Situation von LSBTI in Deutschland, május 19. bundestag.de/

Deutscher Bundestag (2021b). Antrag gegen Verwendung geschlechtergerechter Sprache abgelehnt, június 24. bundestag.de/

Eckpunkte (2022) des Bundesministeriums für Familie, Senioren, Frauen und Jugend und des Bundesministeriums der Justiz zum Selbstbestimmungsgesetz. 2022. június 30. bmfsfj.de/ – PDF

Elsässer, Jürgen (2014). Sexzwang für Grundschüler? Das ist gefährlich, das lehnen wir ab! [a Compact című folyóirat főszerkesztőjének beszéde a Demo für Alle tüntetésén]. YouTube, november 17. youtube.com/

Froelich, Tomasz M. (2021). Trump, der Sturm auf das Kapitol und die entblößte Fratze des Deep State. Compact Online, január 11. compact-online.de/

Gauland, Alexander (2017). Die Entscheidung für die Ehe für alle ist ein schwerer gesellschaftlicher Fehler und grundgesetzwidrig, június 30. afd.de/

Humboldt Universität (2020). Sprache ist vielfältig – Leitfaden der HU für geschelchtergerechte Sprache. Ein Leitfaden für geschlechtergerechte (Bild-)Sprache für Mitarbeiter*innen, Studierende und Dozierende an der Humboldt-Universität zu Berlin.

Junge Freiheit (2018). AfD fordert Überprüfung der Gender-Lehrstühle. Junge Freiheit, augusztus 14. jungefreiheit.de/

Kaiser, Benedikt (2021a). Az eljövendő konzervativizmus. Nemzetállamról, a szociális kérdéséről és Európáról. Kommentár, 2021/1, 72–82. kommentar.info.hu/ – PDF

Kaiser, Benedikt (2021b). Sammelstelle für Gedrucktes. Sezession, július 20. sezession.de/

Kelle, Birgit (2015a). Gender Gaga. Wie eine absurde Ideologie unseren Alltag erobern will. Adeo Verlag.

Kelle, Brigit (2015b). Gender mich nicht voll. FOCUS, 2015/10, február 28. focus.de/

Kelle, Birgit (2015c). „Der Genderwahn muss beendet werden.“ [interjú Birgit Kellével]. Freie Welt, március 3. freiewelt.net/

Kelle, Birgit (2015d). Bestseller-Autorin Birgit Kelle: So irre ist der Gender-Wahn, március 6. merkur.de/

Kelle, Birgit (2017). Muttertier. Eine Ansage. Fontis Verlag.

Kelle, Birgit (2020). Noch normal? Das lässt sich gendern. FinanzBuch Verlag.

Kelle, Birgit (2021a). „Transkids“: England macht eine beispielhafte Kehrtwende in der Behandlung. Neue Zürcher Zeitung, január 28. nzz.ch/

Kelle, Birgit (2021b). Geschlecht frei wählbar? Neues Gender-Gesetz hätte dramatische Folgen für Frauen und Kinder, Focus. február 6. focus.de/

Kissler, Alexander (2014). Gender Studies sind Hokuspokus, keine Wissenschaft, Focus. március 20. focus.de/

Koalitionsvertrag zwischen SPD, Bündnis 90 / Die Grünen und FDP (2021). Mehr Fortschritt wagen für Freiheit, Gerechtigkeit und Nachhaltigkeit. bundesregierung.de/

Kositza, Ellen (2017a). „Leck mich, Mutter Natur!“ – Neues von der Geschlechterfront. Sezession 77, április. sezession.de/

Kositza, Ellen (2017b). Merkels Augenblick. Sezession 80, augusztus. sezession.de/

Königer, Steffen (2016). Steffen Königer über Genderwahn [beszéd a brandenburgi tartományi parlamentben, egy, a szexuális sokszínűséggel kapcsolatos törvényjavaslat kapcsán], június 8. youtube.com/

Kraus, Josef (2019). Schluss mit dem Gender-Unfug: Viel Anerkennung und schäumende Kritik. Tichys Einblick, március 10. tichyseinblick.de/

Kraus, Josef (2020). Duden nähert sich der Orwellschen „Neusprache“ an. Tichys Einblick, augusztus 13. tichyseinblick.de/

Krautkrämer, Felix (2020). Wenn der Ausländer zum „Einwohnenden ohne deutsche Staatsbürgerschaft“ wird. Junge Freiheit, szeptember 10. jungefreiheit.de/

Kubitschek, Götz (2017a). Selbstverharmlosung. Sezession 76, február. sezession.de/ – pdf

Kubitschek, Götz (2017b). AfD im Bundestag oder: Was heute passiert ist. Sezession, szeptember 24. sezession.de/

Kuby, Gabriele (2006). Die Gender Revolution: Relativismus in Aktion. Femedienverlag.

Kuby, Gabriele (2007). Die Pädophilie kommt. Gender Mainstreaming als neues 1968: Homosexualität, Polygamie und Inzest sollen Ehe und Familie ersetzen. [Moritz Schwarz interjúja Gabriele Kubyval]. Junge Freiheit, 2007/39, 4–7.

Kuby, Gabriele (2014). Demo gegen den Bildungsplan am 05.04.2014 in Stuttgart [felszólalás a baden-württembergi képzési terv elleni tüntetésen, Stuttgart, április 5.]. YouTube, április 6. youtube.com/

Lattas, Peter (2006). Neue Spielwiese für Feministinnen. Junge Freiheit, július 7. jungefreiheit.de/

Liebnitz, Sophie (2017a). Geschlecht, Kultur, Natur: Eine Handreichung. Sezession 77, április. sezession.de/ – pdf

Liebnitz, Sophie (2017b). „Todhaß der Geschlechter“: Eine Verabschiedung. Gastbeitrag. Sezession 79, augusztus. sezession.de/ – pdf

Liebnitz, Sophie (2017b). Geförderte Zerrüttung. Sezession 81, december. sezession.de/ – pdf

Liebnitz, Sophie (2018). Ist die Feministin Camille Paglia unterkomplex? Sezession, április 10. sezession.de/

Mai, Klaus-Rüdiger (2021). Wie in Deutschland ein falsches Bild von Ungarn bewusst erzeugt wird. Tichys Einblick, június 13. tichyseinblick.de/

Martenstein, Harald (2013). Schlecht, schlechter, Geschlecht. Die ZEIT. 2013. június 6. zeit.de/

Mehrens, Phil (2019). Universitärer Lynch-Mob: Lucke ist kein Einzelfall. Compact Online, október 19. compact-online.de/

Mehrens, Phil (2021). Der Gender-Sprachdurchfall. Compact, 2021/8, 22–24.

Meissner, Karel (2018). Ungarn: Keine Gender-Studien mehr an Universitäten. Compact Online,augusztus 12. compact-online.de/

Mertens, Sabine (2020). Neue Eskalationsstufe des Neusprechs. Die Achse des Guten, július 8. achgut.com/

Meuthen, Jörg (2018). Vergewaltigung der deutschen Sprache verhindern!, június 8. afd.de/

Michels, Eva-Maria (2019). Wenn Liberale zur Rettung des liberalen Weltbildes zu Illiberalen werden. Sezession 93, december. sezession.de/

Neumann, Marvin Timotheus (2020). Die Volksfeindlichkeit des Auswärtigen Amtes. Compact Online, május 31. compact-online.de/

Olles, Werner (2016). Manipulationen an der Sprache. Junge Freiheit, január 29. jf-archiv.de/

Olles, Werner (2018). Karlheinz Weißmann: Kulturbruch ‘68 – eine Rezension. Gastbeitrag. Sezession, január 22. sezession.de/

Őry Mariann (2021). Stolz und Vorurteil, Gratismus und Hass. Compact, 2021/8, 18–19.

Paulwitz, Michael (2007). Im Labor der Menschenzüchter. Ideologische Umerziehung: ‚Gender Mainstreaming‘ versucht planmäßig, den Neuen Menschen zu schaffen. Junge Freiheit, január 12. jf-archiv.de/

Paulwitz, Michael (2016a). Die Mitläufer verunsichern – Tagung ‚Demo für Alle‘ stellt die Gender-Ideologie auf den Prüfstand der Wissenschaften. Junge Freiheit, január 29. jf-archiv.de/

Paulwitz, Michael (2016b). „Dem Gender-Spuk ein Ende bereiten“ – Baden-Württemberg: Zwei Wochen vor der Landtagswahl demonstrieren in Stuttgart Tausende gegen Frühsexualisierung. Junge Freiheit, március 4. jf-archiv.de/

Paulwitz, Thomas (2020). Drückt die Regierung den Genderstern durch? Müssen wir bald alle Sternchen setzen? Reitschuster.de, szeptember 6. reitschuster.de/

PEGIDA (2015). Dresdner Thesen. menschen-in-dresden.de/ – PDF

Petition (2013). Petition „Zukunft – Verantwortung – Lernen: Kein Bildungsplan 2015 unter der Ideologie des Regenbogens“ [192 ezer aláírás]. openpetition.de/

Petry, Frauke (2017). Bundestag beschließt Ehe für alle. Facebook, június 30. facebook.com/

Pfister, René (2006). Der neue Mensch, Spiegel Online, december 30. spiegel.de/

Pföhringer, Daniell (2021a). Genderismus, Feminismus und Rassismus: Die Revolution frisst ihre Mütter. Compact Online, július 19. compact-online.de/

Pföhringer, Daniell (2021b). Die schwule Republik. Compact, 2021/8, 9–12.

Röhl, Bettina (2005). Die Gender Mainstreaming Strategie, március 31. bettinaroehl.blogs.com/

Rudolf, Christian (2006). Kampf den Knackpunkten, Universitäten III: Berliner Senat will Gleichstellungsmaßnahmen an den Hochschulen verstetigen. Junge Freiheit, 2006/51.

Russia Today (2020). Professor Walter Krämer: Genderdeutsch macht den Kampf der Frauen für mehr Anerkennung lächerlich, október 1. de.rt.com/

ScienceFiles (2018a). Genderista-Wiki, február 3. sciencefiles.org/

ScienceFiles (2018b). Ungarn entfernt Gender Studies von Universitäten, augusztus 10. sciencefiles.org/

S_he (2003). Performing the Gap. Queere Gestalten und geschlechtliche Aneignung. Arranca! arranca.org/

Sommerfeld, Caroline (2016). Haßpost – Ein Brief an Carolin Emcke. Sezession, december 16. sezession.de/

Sommerfeld, Caroline (2017a). Not to be normal. Sezession, január 23. sezession.de/

Sommerfeld, Caroline (2017b). Dispositivismus. Sezession, február 20. sezession.de/

Sommerfeld, Caroline (2021). “Verschwörungstheoretiker” und wir. Sezession, június 19. sezession.de/

Stop Gendersprache Jetzt (2019). stop-gendersprache-jetzt.de/

Stein, Dieter (2014). Die Schamgrenzen brechen. Junge Freiheit, november 13. jungefreiheit.de/

Stein, Dieter (2021a). Solidarität mit Ungarn. Junge Freiheit, június 23. jungefreiheit.de/

Timtschenko, Viktor (2021). Kinderschutz und Elternrecht. Compact, 2021/8, 16–17.

Udau, Bernard (2017). Staatlich verordneter Individualismus. Gastbeitrag. Sezession, december 29. sezession.de/

Verein Deutsche Sprache (2019a). Schluss mit dem Gender-Unfug!, március 6. vds-ev.de/

Verein Deutsche Sprache (2019b). Bundesbürger haben Nase voll von Gendersprache und – Debatte. vds-ev.de/

Verein Deutsche Sprache (AG Gendersprache) (é.n.). Wofür sich die AG Gendersprache im VDS e. V. einsetzt. vds-ev.de/

von Appen, Kristin (2020a). Diskriminierung von Männern: Gender-Gaga-Gesetz von Bundesjustizministerium sorgt für Zoff. Compact Online, október 12. compact-online.de/

von Appen, Kristin (2020b). Grünes Gender-Gift: Geschlechtsumwandlung ab 14 Jahren inklusive Kastration – ohne Einverständnis der Eltern. Compact Online, november 1. compact-online.de/

von Storch, Beatrix (2017). Gender Studies in Deutschland – Die Geschlechterforschung ist ein politisches Instrument. Tagesspiegel – Causa, június 12. causa.tagesspiegel.de/

von Storch, Beatrix (2018) Beatrix von Storch: Geschlecht ist keine persönliche Befindlichkeit! - AfD-Fraktion im Bundestag. 2018. december 14. youtube.com/

von Waldstein, Thor (2015). Metapolitik. Theorie – Lage – Aktion. Antaios Verlag [a könyvecske az alábbi, 2015. július 28-i előadás leirata: staatspolitik.de/]

Weber, Christian (2014). Was sie noch nie über Sex wissen wollten. Süddeutsche Zeitung, április 24. demofueralle.de/ – PDF

Weidel, Alice (2017). Ehe für Alle, während das Land islamisiert wird? Facebook, június 27. facebook.com/

Weidel, Alice (2019). Die sogenannte „gendergerechte“ Sprache ist ein Orwell-Projekt, március 12. afd.de/

Weißmann, Karlheinz (2013). Die konservative Revolution in Europa. Institut für Staatspolitik.

Wikimannia (é.n.). Genderismuskritik. at.wikimannia.org/

XVI. Benedek pápa (2012). Ansprache von Papst Benedikt XVI. beim Weihnachtsempfang für das Kardinalkollegium, die Mitglieder der römischen Kurie und der päpstlichen Familie, december 21. vatican.va/. Magyar fordítás: Őszentsége XVI. Benedek pápa beszéde a karácsonyi köszöntés alkalmából a Római Kúriához. Kelemen Terem, december 21. adoc.pub/

Zastrow, Volker (2006). „Gender Mainstreaming“. Politische Geschlechtsumwandlung, Frankfurter Allgemeine Zeitung, június 20. faz.net/

2. függelék: Elemzett magyar források

Alapjogokért Központ (2017). Nem a gender egyezményre, május 16. alapjogokert.hu/

Alapjogokért Központ (2018). A választások után sem kerülhet szóba a gender-egyezmény elfogadása, január 18. alapjogokert.hu/

Alapjogokért Központ (2020). A döntéshozatal kiszervezése. Nemzetközi szervezetek vs. nemzeti szuverének, július 10. alapjogokert.hu/

Alapjogokért Központ (2021a). Szilvay Gergely A genderelmélet kritikája című könyvének a bemutatója, YouTube, március 4. youtube.com/

Alapjogokért Központ (2021b). A magyarok kétharmada elutasítja a genderelméletet, április 20. alapjogokert.hu/

Antal-Ferencz Ildikó (2021). A genderelmélet kritikája – Szilvay Gergely legújabb könyve. Férfiak Klubja, április 24. ferfiakklubja.hu/

Antalóczy Péter (2021). A globális transzgender-ideológia és annak gyakorlati következményei. Szociálpolitikai Tükör, 2021/1–2, 7–23.

ATV (2017). Németh Szilárd: Soha nem fogjuk támogatni az isztambuli egyezményt. ATV, november 14. atv.hu/

Axióma (2020). Amire nem lehet büszke a Pride (az Axióma legújabb videójában bemutatjuk az elméletet, amit a Pride a zászlaján hord, és aminek progresszív ága identitászavaros gyermekek hormonterápiáját és átoperálását tartja jótékony hatásúnak). YouTube, augusztus 22. youtube.com/

Axióma (2021). Szülni jó, de nem mindegy kinek! Férfiaknak biztos nem! De az EU csak erősködik, hogy a jogunk azért megvan hozzá. Csak Lorettának ne szólítsanak! (videó az Európai Parlament 2021 júniusában elfogadott Matić-jelentéséről). Facebook, július 1. facebook.com/

Balog Zoltán (2017). Női lélek – Nőként élek – Nőnapi Konferencia. Balog Zoltán miniszter köszöntője, március 7. youtube.com/

Bányai Gábor (2020). Felszólalás a 9. alaptörvény-módosítás vitájában. Magyar Országgyűlés 2018–2022, november 18.

Barsi Balázs (2017). Antigenderista eskü. Katolikus Válasz, augusztus 24. katolikusvalasz.blog.hu/

Bayer Zsolt (2018). Egyrészt-másrészt. Bayer Zsolt blogja, augusztus 11. badog.blogstar.hu/

Bayer Zsolt (2021). Genderbender… Magyar Nemzet, május 10. magyarnemzet.hu/

Békés Márton (2018). Gramsci jobbról. Mandiner, július 31. mandiner.hu/

Békés Márton (2019). Új jobboldal. Kommentár, 2019/1, 3–9. kommentar.info.hu/

Békés Márton (2020a). Mi magunk. A 20-as évek konzervatív stratégiája. Kommentár, 2020/1, 3–14. kommentar.info.hu/

Békés Márton (2020b). Mi, bennszülöttek. Kommentár, 2020/2. 91–106, mandiner.hu/

Békés Márton (2020c). Az első tíz év értékei. Látószög Blog, június 13. latoszogblog.hu/

Békés Márton (2020d). A globalizáció vége és ami utána következik. Kommentár, 2020/4, 88–97. kommentar.info.hu/ – pdf

Békés Márton (2020e). Kulturális hadviselés. A kulturális hatalom elmélete és gyakorlata. Közép- és Kelet-Európai Történelem és Társadalom Kutatásáért Közalapítvány.

Békés Márton (2021a). Keleten a helyzet változóban. Közép-Európa visszaútja önmagához (1990–2020). Kommentár, 2021/1, 3–20. kommentar.info.hu/

Békés Márton (2021b). Ungarns politisches Minimum. Sezession, 101, April 2021, 56–59.

Békés Márton (2022). Nemzeti blokk. A Nemzeti Együttműködés Rendszere. Közép- és Kelet-Európai Történelem és Társadalom Kutatásáért Alapítvány.

Biró András (2021). A pedofilellenes törvény szuverenitáskérdés. XXI. Század Intézet, július 6. xxiszazadintezet.hu/

Bencsik Gábor (2018). Ne legyen igaz a hír. Facebook, augusztus 10. facebook.com/

Bordács Bálint (2020). Gyurcsánynétól a Momentumig: ők próbálják Magyarországra erőltetni a genderideológiát. Origo, augusztus 1. origo.hu/

Botond Bálint (2018). A gender tudománytalan barbárság. Magyar Idők, augusztus 14. magyaridok.hu/

CitizenGO (2017). Petíció: Az Isztambuli Egyezmény törvénybe iktatása a gender ideológia trójai falovát jelentheti Magyarország számára, február 23. citizengo.org/

CitizenGO (2018a). Petíció: Madridi nyilatkozat a megértésről, a tiszteletről és a szabadságról, február 23. citizengo.org/

CitizenGO (2018b). Petíció: Támogatom a gender szakok megszűnését, augusztus 14. citizengo.org/

CitizenGO (2020a). Petíció: Vegye le kínálatából az LMBTQ-propaganda mesekönyvet a Pagony gyerekkönyvesbolt és a többi árusítóhely, szeptember 23. citizengo.org/

CitizenGO (2020b). Petíció: Fejezzék be az európai LMBTQ-gyarmatosítást! december 1. citizengo.org/

Család Pápai Tanácsa (2012). Családlexikon. A családdal és az élettel kapcsolatos vitatott fogalmakról és etikai kérdésekről. Szent István Társulat, Budapest.

Csuhaj Ildikó (2018). Semjén: Senki nem akar genderológust foglalkoztatni, így képezni sem kell. ATV, augusztus 13. atv.hu/

Dull Szabolcs (2019). Kövér: A normális homoszexuális nem tartja magát egyenrangúnak. Index.hu, 2019. május 15. index.hu/

Echo TV (2017). Genderszak indul az ELTE-n. YouTube, február 13. youtube.com/

Echo TV (2018a). Angard (vendégek: Závecz Tibor, Boros Tamás, G. Fodor Gábor és Gajdics Ottó, téma 1:00-től 35:30-ig: a genderszak beszüntetése). YouTube, augusztus 15. youtube.com/

Echo TV (2018b). Nemzeti önrendelkezés (interjú Kövér Lászlóval, gender-téma: 20. perctől). YouTube, augusztus 19. youtube.com/

Emberi Méltóság Központ (2017). Az Isztambuli Egyezmény ratifikálása a gender ideológia trójai falovát jelentheti Magyarország számára, február 22. go.citizengo.org/ – PDF

EUrológus (2021a). Orbán Portóban: Nem lehet tudni, mit jelent a gender kifejezés. HVG.hu, május 7. hvg.hu/

EUrológus (2021b). Magyarország a gender szó miatt gátolná az uniós fellépést az Iszlám Állam ellen. HVG.hu, június 30. hvg.hu/

Ferenc pápa (2015). In-flight press conference of his Holiness Pope Francis from the Philippines to Rome, január 19. vatican.va/

Fidesz (2017). A Fidesz támogatja az isztambuli egyezmény kihirdetését. YouTube, február 1. youtube.com/

Füredi, Frank (2019). Az anyaság és a terhesség nemtelenítése. Látószög Blog, október 1. latoszogblog.hu/

Füredi, Frank (2020). Magyarország és Lengyelország igaza. Látószög Blog, november 30. latoszogblog.hu/

Fusaro, Diego (2020). Ideje visszaszerezni Gramscit! Szabadítsuk meg a baloldaltól. Kommentár, 2020/2. 153–154. kommentar.info.hu/

G. Fodor Gábor (2016). Ki a faszagyerek? – Orbán Viktor. Beszélgetés Orbán Viktorral, Magyarország miniszterelnökével. 888.hu, december 15. 888.hu/

Hír TV (2017). Démonizálja a nőket védő egyezményt Németh. A Hír TV Hírei, május 21. hirtv.hu/

Hír TV (2018). Hollik: A genderelmélet nem tudomány. Magyarország Élőben, augusztus 13. youtube.com/

Hír TV (2020a). Credo: Interjú Frivaldszky Edittel és Giró-Szász Áronnal (téma: a genderpropaganda és annak a társadalomra gyakorolt hatása, 0:00-tól 23:15-ig). YouTube, szeptember 3. youtube.com/

Hír TV (2020b). Credo: Interjú Kovács Istvánnal és Pogrányi Lovas Miklóssal. (téma: az Alaptörvény tervezett módosítása, miszerint „az apa férfi, az anya nő”, 0:00-tól 20:00-ig); Interjú Fülöp Attilával és Frivaldszky Edittel (téma: változnak az örökbefogadás szabályai, 20:05-től a végéig) YouTube, november 20. youtube.com/

Horváth Júlia Borbála (2020). A társadalmi nemi szerepek és a szélsőséges gender ideológia. Európai Családtudományi Szemle, III. évf. 2020/1. 31–34.

Ifjúsági Kereszténydemokrata Szövetség (2017). Az ELTE kiszolgálja a gender- és meleglobbi nyomulását? Az IKSZ nyílt levele az ELTE rektorának. Pesti Srácok, február 17. pestisracok.hu/

Jaczkovitsné Márta (2015). Genderideológia. Biblia és Család, 2015/tél, 16–18.

Jobbik (2014). K/13951. Írásbeli kérdés Orbán Viktor miniszterelnökhöz: „Mi a Kormány és személy szerint az Ön véleménye arról, hogy a Lunacek-jelentés elfogadása kapcsán a jelentést támogató kormánypárti képviselők az Alaptörvényben meghatározott értékekkel szemben foglaltak állást?”, március 10. parlament.hu/ – PDF

Jobbik (2016). K/11833. Írásbeli kérdés Balog Zoltán Emberi Erőforrások Minisztériumát vezető miniszterhez: „Mi a kormány álláspontja a társadalmi nemek eltörlését célul tűző ún. genderelméletről?” augusztus 26. parlament.hu/ – PDF

Jobbik (2017a). K/14160. Írásbeli kérdés Balog Zoltán Emberi Erőforrások Minisztériumát vezető miniszterhez: „Az Alaptörvény talaján, vagy egy szélsőséges, a nemek összezavarását célzó ideológia mellett áll a kormány?” február 23. parlament.hu/ – PDF

Jobbik (2017b). K/15279. Írásbeli kérdés Balog Zoltán Emberi Erőforrások Minisztériumát vezető miniszterhez: „Okoz-e nehézségeket a kormánynak, hogy fideszes EP-képviselők a genderideológiát támogatják Brüsszelben? Miért kerülik a magzati élet védelmének kérdését?” április 20. parlament.hu/ – PDF

Juhász Hajnalka (2020). A napirendi pont előadója. Ismerteti a KDNP parlamenti határozati javaslatát az Isztambuli Egyezmény ratifikálásának elutasításáról. Magyar Országgyűlés (2018–2021), május 4.

KDNP (2020). Vejkey Imre, Juhász Hajnalka és Nacsa Lőrinc beadványa: „A gyermekek és a nők védelmének fontosságáról, valamint az Isztambuli Egyezményhez való csatlakozás elutasításáról.” május 4. parlament.hu/ – PDF

Kelle, Birgit (2022). Genderkomédia. Hogyan akar egy abszurd ideológia uralkodni a mindennapjainkon. Mathias Corvinus Collegium.

Király András (2015). A nagy genderszótár: minden, sőt, egy kicsit annál is több, amit az idejétmúlt bináris férfi-nő meghatározáson túl tudnod kell. 444.hu, június 11. 444.hu/

Kiss Lajos András (2020). Liberalizmuskritikák jobbról, balról. Kommentár, 2020/4, 42–54. kommentar.info.hu/

Kölnei Lívia (2013). Gender – Fiú legyek vagy lány? Talita Blog, január 24. talita.hu/

Kölnei Lívia (2015). A genderelmélet és én. Talita Blog, szeptember 2. talita.hu/

Kövér László (2015). Nem akarunk genderőrületet. 444.hu, december 13. 444.hu/

Klenk, Dominik (2009). A nemek összezavarása. Gender Mainstreaming – A férfi és a nő vége? Kairosz Kiadó.

Korompay Csilla (2021). A gender Európa nyugati felének új államvallásává vált [interjúja Rétvári Bencével]. Magyar Hírlap, július 6. magyarhirlap.hu/; Facebook-poszt: facebook.com/

Kuby, Gabriele (2008). A nemek forradalma. A gender forradalma. A nevelés államosítása. Kairosz Kiadó, Budapest. kdnp.hu/ – PDF

Kuby, Gabriele (2021). A modern gnoszticizmus támadása az ember méltósága ellen. Előadás a „Párkapcsolati kultúra és demográfia” című konferencián (2021. május 28., online). A konferencia programja: csaladtudomany.hu/ – PDF

Lakner Zoltán Lehel (2021). Hús. Szociálpolitikai Tükör, 2021/1–2, 5.

Látószög Blog (2018). Kultúrharc 2018 (kerekasztal-beszélgetés: Tallai Gábor, Schmidt Mária, Békés Márton, G. Fodor Gábor, Gerő András), február 27. latoszogblog.hu/

Laun, Andreas (2014). Keresztény ember a modern világban. Kairosz Kiadó, Budapest.

Leimeiszter, Barnabás (2019). „Megjelent az újfajta jobboldal“. Beszélgetés Alain de Benoist-val. Kommentár 2019/2. 97–101. kommentar.info.hu/ – PDF

Magyar Kurír (2013). A Szlovák Katolikus Püspöki Konferencia adventi körlevele, Magyar Kurír, december 13. magyarkurir.hu/

Magyar-Német Intézet az Európai Együttműködésért (2021). Birgit Kellével, a „Gender Gaga” és a „Noch normal? Das lässt sich gendern” könyvek szerzőjével folytatott ma eszmecserét intézetünk igazgatója, dr. Bauer Bence és vendégoktatónk, Prof. Dr. Werner J. Patzelt. Facebook, szeptember 22. facebook.com/

Magyar Nemzet (2020). Orbán Viktor: Hazafias kötelességem vétózni. Magyar Nemzet, november 26. magyarnemzet.hu/

Magyar Országgyűlés (2014–2018). Plenáris ülések jegyzőkönyvei. 2014. május 6-tól 2018. március 21-ig (keresőszó: gender).

Magyar Országgyűlés (2018–2022). Plenáris ülések jegyzőkönyvei. 2018. május 8-tól 2022. március 10-ig (keresőszó: gender).

Maráczi Tamás (2021). Nehéz lesz örökbe fogadni homoszexuálisoknak – Székely Zsuzsanna a mandinernek. Mandiner.hu, február 2. mandiner.hu/

Márkos Imre Örs (2021). Az Európai Parlament úgy döntött, hogy ezentúl a férfiak is szülhetnek. Origo.hu, június 25. origo.hu/

Máthé Zsuzsa (2021). „Tegnap egy kedves pszichológus kutató hölgy megkeresésére részt vettem egy másfél órás anonim, genderideológiák témájú interjús kutatásban…” Facebook, március 21. facebook.com/

Molnár Attila Károly (2020). Szerény javaslat. Kontra.hu. 2020. december 31. kontra.hu/

Nacsa Lőrinc (2020). Felszólalás a KDNP parlamenti határozati javaslatával kapcsolatban az Isztambuli Egyezmény ratifikálásának elutasításáról. Magyar Országgyűlés (2018–2022), május 4.

Nagy Boldizsár (szerk., 2020). Meseország Mindenkié. Labrisz Leszbikus Egyesület.

Németh György (2020). Az apa férfi, az anya nő – A baloldaliság természetéről. Magyar Nemzet, november 16. magyarnemzet.hu/

Németh György (2021). A család az család – de mi a kérdés? A genderlobbi ideológiai megrögzöttsége elutasítja a tudományos kutatások eredményeit. Magyar Nemzet, március 6. magyarnemzet.hu/

Orbán Viktor (2015). Mindig ügyetlenek voltunk. Magyarország Barátai Alapítvány, YouTube, május 9. youtube.com/

Orbán Viktor (2017). Orbán Viktor beszéde a Fidesz – Magyar Polgári Szövetség XXVII. kongresszusán, 2017. november 12. miniszterelnok.hu/

Orbán Viktor (2018). Orbán Viktor beszéde a XXIX. Bálványosi Nyári Szabadegyetem és Diáktáborban. 2018. július 28. miniszterelnok.hu/

Orbán Viktor (2020a). Együtt újra sikerülni fog. Magyar Nemzet, szeptember 21. magyarnemzet.hu/

Orbán Viktor (2020b). Orbán Viktor a Kossuth Rádió „Vasárnapi újság” című műsorában, október 4. kormany.hu/

Orbán Viktor (2020c). Orbán Viktor válasza Soros György írására, december 13. miniszterelnok.hu/

Orbán Viktor (2020d). Péntek reggeli rádióinterjú a Kossuth Rádión, december 18.

Orbán Viktor (2021a). Szamizdat 6., március 4. miniszterelnok.hu/

Orbán Viktor (2021b). Szamizdat 11., június 28. miniszterelnok.hu/

Orbán Viktor (2021c). Gyermekvédelmi népszavazást kezdeményez a kormány. Facebook, július 21. facebook.com/

Orbán Viktor (2021d). Die Linke ist der Feind der Freiheit. Compact 2021/8. 20–21.

Orbán Viktor (2021e). Orbán Viktor ünnepi beszéde az 1956. évi forradalom és szabadságharc 65. évfordulóján, október 23. miniszterelnok.hu/

Orbán Viktor (2022a). Orbán Viktor beszéde a miniszterelnöki eskütételét követően. 2022. május 16. miniszterelnok.hu/

Orbán Viktor (2022b). Orbán Viktor előadása a XXXI. Bálványosi Nyári Szabadegyetem és Diáktáborban, július 23. miniszterelnok.hu/

Origo (2020). A magyarok többsége szerint nem való az óvodákba és az általános iskolákba az LMBTQ-érzékenyítés. Origo, október 15. origo.hu/

Párkányi Eszter (2021a). Új sorozat: Genderőrület Nyugat-Európában – 1. rész. A genderideológia és az LMBT-jogok térnyerése az Európai Unióban, 1. rész. 888.hu, március 4. 888.hu/

Párkányi Eszter (2021b). Uniós intézmények az ideológia szolgálatában. A gender-ideológia és az LMBT-jogok térnyerése az Európai Unióban, 2. rész. 888.hu, március 11. 888.hu/

Párkányi Eszter (2021c). LMBT- és genderideológia az uniós háttérintézményekben. A genderideológia és az LMBT-jogok térnyerése az Európai Unióban, 3. rész. 888.hu, március 19. 888.hu/

Párkányi Eszter (2021d). Genderideológia a gyakorlatban: támadás a nemzetállamok ellen. A gender-ideológia és az LMBT-jogok térnyerése az Európai Unióban, 4. rész. 888.hu, március 27. 888.hu/

Partizán (2020). A hét vitája #5: Schultz Nóra és Vincze Emília (téma: az Isztambuli Egyezmény), YouTube, május 9. youtube.com/

Peeters, Marguerite A. (2015). A Nyugat kulturális forradalmának globalizációja. Jövőegyetem Könyvek.

Peeters, Marguerite A. (2020 [2013]). Genderőrület. Útmutató a globális mesterterv megértéséhez. Alapjogokért Központ, Budapest.

Perge Ottó (2014). Miféle célokat szolgál a buzulás népszerűsítése és a „gender-ideológia”? Kurucinfo, május 18. kuruc.info/

Rétvári Bence (2016). K/11833/1. Válasz a Jobbik képviselőinek írásbeli kérdésére: „Mi a kormány álláspontja a társadalmi nemek eltörlését célul tűző ún. genderelméletről?” szeptember 12. parlament.hu/ – PDF

Rétvári Bence (2017a). K/14056/1. Válasz Fodor Gábor független képviselő írásbeli kérdésére: „Kinek árt a gender szak?” március 3. parlament.hu/ – PDF

Rétvári Bence (2017b). K/14160/1. Válasz a Jobbik képviselőinek írásbeli kérdésére: „Az Alaptörvény talaján vagy egy szélsőséges, a nemek összezavarását célzó ideológia mellett áll a kormány?” március 10. parlament.hu/ – PDF

Rétvári Bence (2018a). K/1031/1. Válasz Szabó Szabolcs írásbeli kérdésére: „Tervezi-e a kormány a társadalmi nemek tanulmánya mesterképzési szak megszüntetését?” augusztus 23. parlament.hu/ – PDF

Rétvári Bence (2018b). K/1079/1. Válasz Gurmai Zita és Mesterházy Attila MSZP-s képviselők írásbeli kérdésére: „Miért akarja a kormány betiltani a gender szakokat Magyarországon?” augusztus 29. parlament.hu/ – PDF

Rétvári Bence (2019). Felszólalás. Magyar Országgyűlés 2018–2022, április 1.

Rétvári Bence (2020). Felszólalás a Meseország mindenkié című könyv témájában. Magyar Országgyűlés 2018–2022, október 6.

Rétvári Bence (2021a). K/14870/1. Válasz Ungár Péter LMP-s képviselő írásbeli kérdésére: „Találkoztak már élő magyar kamasszal?” február 19. parlament.hu/ – PDF

Rétvári Bence (2021b). Amit a Brian életében még abszurd humornak gondoltunk, az mára már brüsszeli valóság: Az EU Parlament kimondta, hogy a férfiaknak is joguk van gyereket szülni. Facebook, június 27. facebook.com/

Rétvári Bence (2021c). Felszólalás az ún. gyermekvédelmi törvény témájában. Magyar Országgyűlés 2018–2022, szeptember 28.

Schmidt Mária (2017). At the crossroads. Europe 2017. Látószög Blog, július 28. latoszogblog.hu/

Schmidt Mária (2021). Középpontban a szex. Látószög Blog, július 6. latoszogblog.hu/

Semjén Zsolt (2014). Semjén Zsolt és a brüsszeli buzilobbi. Hír TV, 2014. június 22. youtube.com/

Sebestyén István – Kulifai Máté (2020). Fiú, lány, a legbiztosabb pontok az életben [a Hetek interjúja Novák Katalinnal] november 20. novakkatalin.hu/

Selmeczi Gabriella (2021). Felszólalás a tervezett ún. gyermekvédelmi népszavazás témájában. Magyar Országgyűlés 2018–2022, november 30.

Sipos Írisz (2010). Genderember avagy férfi és nő? Vigilia, 2010/7, 495–502. vigilia.hu/ – PDF

Soltész Miklós (2021). Felszólalás az Apor Vilmos-emléknap témájában. Magyar Országgyűlés 2018–2022, november 9.

Stumpf András (2018). Egyrésztekről és másrésztekről. Válasz Bayer Zsoltnak. Facebook, augusztus 11. facebook.com/

Sümeghi Lóránt (2017). Az ELTE elindítja a világ legnagyobb áltudományának mesterszakát. 888.hu, február 11. 888.hu/

Sümeghi Lóránt (2018). Századvég: a magyarok nagy többsége ellenzi az államilag finanszírozott genderképzést. 888.hu, november 14. 888.hu/

Szalai Zoltán (2019). A „konzervatív forradalom“ fogalma. Kommentár, 2019/2, 61–65. kommentar.info.hu/

Szánthó Miklós (2018). Vágyakból jogok. Kommentár 2018/3–4, 18–23. kommentar.info.hu/ – PDF

Szánthó Miklós (2020). Birodalmi lépegetés. A liberális ideológia mint kizárólagosságra törekvő kulturális imperializmus. Magyar Nemzet, szeptember 23. magyarnemzet.hu/

Szánthó Miklós (2021a). Korszellem-fluiditás. Négy tétel a pedofilellenes gyermekvédelmi törvény kapcsán. Magyar Nemzet, június 23. magyarnemzet.hu/

Szánthó Miklós (2021b). Gyermekvédelem igen, genderideológia nem! Támogatom a gyermekvédelmi népszavazást. Facebook, július 21. facebook.com/

Szánthó Miklós (2021c). Az Országgyűlés által elfogadott gyermekvédelmi törvény egy jól kimunkált eszköz a genderlobbi elharapódzásának megállításához. Feltehetően ez az, ami miatt oly sok támadás éri világszerte. facebook.com/

Századvég (2019). Globalizáció, gender, pc. Európai kutatás a genderkérdésekről. project28.eu/

Szent István Intézet (2021). Krúdy Tamás interjúja Birgit Kellével. Facebook, szeptember 23. facebook.com/

Szilvay Gergely (2014). Gabriele Kuby: A gender őrültség. Mandiner.hu, június 3. mandiner.hu/

Szilvay Gergely (2015). CitizenGO: konzervatívok a család és az élet védelméért. Mandiner.hu, január 5. mandiner.hu/

Szilvay Gergely (2017). Miért is lett szitokszó a gender? Mandiner.hu, március 10. mandiner.hu/

Szilvay Gergely (2018). A transzneműség totalitárius tragédiája. Kommentár 2018/3–4, 25–31. kommentar.info.hu/

Szilvay Gergely (2020a). Antitest-politika. Kommentár 2020/3, 108–118. kommentar.info.hu/

Szilvay Gergely (2020b). LMBTQ-propagandát tol a Hintalovon Alapítvány. Mandiner.hu, április 23. mandiner.hu/

Szilvay Gergely (2020c). A genderideológia ellenzése csak populista trükk volna? Mandiner.hu, október 26. mandiner.hu/

Szilvay Gergely (2020d). Bifóbia, transzfóbia, kritikafóbia. Mandiner.hu, november 16. mandiner.hu/

Szilvay Gergely (2020e). A genderelmélet kritikája. Töprengések az antropológiai forradalomról a feminizmustól a transzneműségig. Alapjogokért Központ.

Szilvay Gergely (2021a). Pride kontra Partizán: így töredezik az LMBTQ-egységfront. Mandiner.hu, április 1. mandiner.hu/

Szilvay Gergely (2021b). Antropológiai ellenforradalomra van szükség. Kincses Krisztina interjúja. Magyar Nemzet, május 11. magyarnemzet.hu/

Szőnyi Szilárd (2013). A tolerancia diktatúrája. Heti Válasz, július 17. valasz.hu/

Szőnyi Szilárd (2015). A melegházasság után következik a poligámia? Heti Válasz, július 9. valasz.hu/

Szőnyi Szilárd (2017). Föltámadott a gender. Családbarát megfontolások a nemek forradalmáról. Heti Válasz Kiadó Kft.

Terror Háza (2020). Könyvbemutató – Békés Márton: Kulturális hadviselés. YouTube, december 7. youtube.com/

Tomka Ferenc (2010). A szexuális forradalomtól a gender-forradalomig. tomkaferenc.hu/

Tomka Ferenc (2020). A gender ideális és valódi arca. Párbeszédben Perintfalvi Ritával. Európai Családtudományi Szemle. 3. évf. 2020/1. 77–95.

Tordai Bence (2020). Napirend előtti felszólalás. Magyar Országgyűlés 2018–2022, október 26.

Törcsi Péter (2018). Társadalmi nemek nem léteznek. Demokrata, 2018. augusztus 17. demokrata.hu/

Törcsi Péter (2021). Az igaz szeretet bajnokai. Mandiner.hu, 2021. február 24. mandiner.hu/

V4NA (2020). Alkotmányellenes a genderegyezmény. V4NA, 2020. augusztus 1. v4na.com/

Varga Judit (2020). Az Isztambuli Egyezményről. Mandiner.hu, 2020. január 30. mandiner.hu/

Varga Judit (2021a). Köszönöm mindenkinek a kedvességét… Facebook, 2021. március 8. facebook.com/

Varga Judit (2021b). Olyan világban élünk… Facebook, 2021. március 27. facebook.com/

Veszprémy László Bernát (2021). Így rombolja a genderideológia a német nyelvet, mandiner.hu, november 14. mandiner.hu/

Vigyázó Blog (2015). Gender mainstreaming: válaszd meg a saját nemed! Vigyázó Blog, 2015. június 5. vigyazo.blog.hu/

World Congress of Families XI (2017). The Budapest Family Summit. Hungary, May 25–28, 2017 (Building Family-Fiendly Nations, Making Families Strong Again). web.archive.org/

3. függelék: Jogszabályok, jogi normák

188/2018. (X. 12.) Korm. rendelete a tanárképzés rendszeréről, a szakosodás rendjéről és a tanárszakok jegyzékéről szóló 283/2012. (X. 4.) Korm. rendelet, valamint a felsőoktatásban szerezhető képesítések jegyzékéről és új képesítések jegyzékbe történő felvételéről szóló 139/2015. (VI. 9.) Korm. rendelet módosításáról. Magyar Közlöny 2018/158, 30569–30577. kozlonyok.hu/ – PDF

Európai Bizottság (2020a). Gender equality strategy, 2020–2025. ec.europa.eu/

Európai Bizottság (2020b). Legal gender recognition in the EU. The journeys of trans people towards full equality. op.europa.eu/

Európai Bizottság (2020c). Call for proposals to prevent and combat all forms of violence against children, young people and women, január 15. ec.europa.eu/

Európai Bizottság (2020d). LGBTIQ Equality Strategy 2020–2025. ec.europa.eu/ – PDF

Európai Parlament (2019). Experiencing backlash in women’s rights and gender equality in the EU. European Parliament resolution of 13 February 2019 on experiencing a backlash in women’s rights and gender equality in the EU. europarl.europa.eu/ – PDF

Európai Parlament (2021). Az Európai Parlament 2021. június 24-i állásfoglalása a szexuális és reprodukciós egészség és jogok helyzetéről az EU-ban a nők egészségével összefüggésben (Matić-jelentés), június 24. europarl.europa.eu/

Európa Tanács (2011). Council of Europe Convention on preventing and combating violence against women and domestic violence (Istanbul Convention). coe.int/

T/9934 (2020). Törvényjavaslat egyes közigazgatási tárgyú törvények módosításáról, valamint ingyenes vagyonjuttatásról. parlament.hu/ – PDF

T/13647 (2020). Magyarország Alaptörvényének kilencedik módosítása. parlament.hu/ – PDF

T/13648 (2020). Törvényjavaslat az egyes igazságügyi tárgyú törvények módosításáról. parlament.hu/ – PDF

T/16365/15 (2021). A pedofil bűnelkövetőkkel szembeni szigorúbb fellépésről, valamint a gyermekek védelme érdekében egyes törvények módosításáról törvényhez benyújtott összegző módosító javaslat. parlament.hu/ – PDF

Yogyakarta Principles (2007). Principles on the application of international human rights law in relation to sexual orientation and gender identity data.unaids.org/ – PDF

Magyar fordítás: Yogyakarta alapelvek. Alapelvek a nemzetközi emberi jogi szabályok alkalmazásáról a szexuális irányultsággal és nemi identitással kapcsolatban hatter.hu/ – PDF

2017-es kiegészített változat: The Yogyakarta Principles plus 10. Additional principles and state obligations On the application of international human rights law in relation to sexual orientation, gender identity, gender expression and sex characteristics to complement the Yogyakarta principles, as adopted on 10 November 2017, Genf. yogyakartaprinciples.org/ – PDF

Felhasznált irodalom

Acsády Judit (2002). „Kellett nekünk feminizmus?” „Nyugati” gondolatok hazai fogadtatása. In A zárva várt Nyugat. Kulturális globalizáció Magyarországon (szerk. Kovács János Mátyás), 165–188.

Adamik Mária (2018). A „gender” a magyarországi közéleti és tudományos karanténban. Kiszabadítjuk vagy kidobjuk? Társadalmi Nemek Tudomány e-Folyóirat, 2018/1. 16–31.

Adler, Astrid – Plewnia. Albrecht (2019). Die Macht der großen Zahlen. Aktuelle Spracheinstellungen in Deutschland. In Neues vom heutigen Deutsch, (szerk. Ludwig Eichinger, Albrecht Plewnia), 141–162. Berlin, Boston: De Gruyter.

Ahrens, Petra – Woodward, Alison (2020). Adjusting venues and voices: populist and right-wing parties, the European Parliament and civil society equality organizations 2014–2019, European Politics and Society, augusztus 10.

Ahrens, Petra – Ayoub, Philipp B – Lang, Sabine (2021). Leading from Behind? Gender Equality in Germany during the Merkel Era. German Politics. Ahead-of-print, 1–19. DOI.ORG

Alatas, Syed Farid (2003). Academic Dependency and the Global Division of Labour in the Social Sciences. Current Sociology, 2003/6, 599-613.

Alter, Karen J. – Zürn, Michael (2020). Conceptualising backlash politics: Introduction to a special issue on backlash politics in comparison. British Journal of Politics and International Relations, 2020/4, 563–584.

Altman, Dennis –Symons, Jonathan (2016). Queer Wars. The New Global Polarization over Gay Rights. Cambridge: Polity Press.

Amadeu Antonio Stiftung (2019). AfD: Antifeminismus und Angriffe auf die Gleichstellung. Belltower News, szeptember 6. belltower.news/

Amin, Samir (2009 [1989]). Eurocentrism Modernity, Religion, and Democracy A Critique of Eurocentrism and Culturalism (Second Edition). New York: Monthly Review Press.

Anderson, Perry (1976). The Antinomies of Antonio Gramsci. New Left Review. 1976. November–December, 5–78.

Anderson, Perry (2017). The H-Word. The Peripeteia of Hegemony. London – New York: Verso.

Antal Attila (2017). A populista demokrácia természete. Napvilág Kiadó.

Antal Attila (2019a). Orbán bárkája. Az autoriter állam és a kapitalizmus szövetsége. Kossuth Kiadó.

Antal Attila (szerk. 2019b). A neoliberális hegemónia Magyarországon. Kossuth Kiadó.

Antifa Recherche Wien (2016). Outing-Broschüre: Identitäre – Aufklären. Erkennen. Handeln. recherchewien.nordost.mobi/ – PDF

Antoni Rita (2017). A hatékony áldozatvédelem hárítása a halogatástól a démonizálásig: Az Isztambuli Egyezmény sorsa Magyarországon. Nőkért.hu, május 24. nokert.hu/

Antoni Rita (2020a). A genderőrületet kiáltóknak valójában a nemek egyenlősége fáj. 24.hu, december 6. 24.hu/

Antoni Rita (2020b). 2020-ban folytatódott a kormány „genderellenes” háborúja – évértékelő. Szabadnem.444.hu, december 29. szabadnem.444.hu/

Antoni Rita (2021). „Ha nem tesszük vissza a házasságba a szexuális gyakorlatot, akkor el fogunk pusztulni”. Szabadnem.444.hu, június 9. szabadnem.444.hu/

Ariel Zoltán (2012). Grounded theory, a kvalitatív kutatás klasszikus mérföldköve. Vezetéstudomány, 2012/1, 17–30.

Arrighi, Giovanni (2010 [1994]). The Long Twentieth Century. Money, Power and the Origins of Our Times. Verso Books.

Arzheimer, Kai (2020). Regionalvertretungswechsel von links nach rechts? Die Wahl von Alternative für Deutschland und Linkspartei in Ost-West-Perspektive. In: Wahlen und Wähler – Analysen aus Anlass der Bundestagwahl 2017 (szerk. Schoen, Harald – Bernhard Wessels). Wiesbaden: Springer, 1–19.

Assiter, Alison – Binetti, Maria J. (2020). A postmodern Post-feminism without Women. Feminist Dissent. 2020/5, 204–241.

Átlátszó (2021). Alternatív szerződéssel ásná alá a lengyel Ordo Iuris az Isztambuli Egyezményt. Átlátszó, május 17. atlatszo.hu/

Azarova, Anna (2018). „Demography makes history”: Discourses of gender and nation in Viktor Orbán’s political speeches between 2015–2018 [MA szakdolgozat]. Central European University.

Baden, Sally – Goetz, A. M. (1997). ’Who Needs [Sex] When You Can Have [Gender]? Conflicting Discourses on Gender at Beijing’, Feminist Review 56: 3–25.

Bajusz Orsolya – Feró Dalma (2018). Progressivist gender-based activism as a means of social antagonism in Hungary through two case studies. Sociologija, 2018/1, 177–193.

Bakcsi Botond (szerk. 2019). Populizmus(ok). Kellék. Filozófiai folyóirat, 61. szám.

Balogh Lídia (2014). A nemek közötti egyenlőség normái a „genderideológia” diskurzusának tükrében. Állam és Jogtudomány, 2014/4, 3–25.

Balogh Lídia (2020a). The Ratification Status of the Council of Europe’s Istanbul Convention Among EU Member States. MTA Law Working Papers, 2020/7. jog.tk.mta.hu/

Balogh Lídia (2020b). Anyák, apák és gyerekek az alkotmányban? „Genderügyek” az Alaptörvény 9. módosítási javaslata kapcsán. JTI Blog, november 23. jog.tk.hu/

Balogh Lídia – Dinók Henriett (2017). Szólásszabadság a neoliberalizmus korában – a nyugati felsőoktatási színtereken zajló jelenkori viták tükrében. In Medias Res, 2017/2, 339–360.

Barát Erzsébet (2015). Genderideológia kontra feminista ideológiakritika. In: Nőképek kisebbségben. Tanulmányok a kisebbségben (is) élő nőkről. (szerk. Bolemant Lilla). Pozsony: Phoenix PT, 49–54.

Barát Erzsébet (2018). Az előjogainak sérülését helyreállítani igyekvő „dühös államférfi” „nő”-ellenes hadjárata. Társadalmi Nemek Tudománya e-Folyóirat, 2018/1, 32–45.

Barát Erzsébet (2020a). Gender craze. Revoking the MA in gender studies in Hungary and right-wing populist rhetoric. Eurozine, január 10. eurozine.com/

Barát Erzsébet (2020b). Stigmatization of the Analytical Concept of Gender as Ideology. Feminist Critique. East European Journal of Feminist and Queer Studies, #3, 113–123.

Barát Erzsébet (2020c). „A közös ellenség mégiscsak a patriarchátus.” Antoni Rita interjúja. Társadalmi Nemek Tudománya Interdiszciplináris e-Folyóirat, 2002/2, 184–201.

Barna Emília – Csányi Gergely – Gagyi Ágnes – Gerőcs Tamás (2018). A rendszerváltozás utáni magyar feminista mozgalom globális, történeti perspektívából. Replika, 108–109. szám, 241–262.

Barna Emília – Csányi Gergely – Éber Márk Áron (szerk. 2019). Fordulat, 26. szám: Válság és hegemónia Magyarországon.

Barthels, Inga, Benedikt Brandhofer, Max Callaghan, Jesse Lehrke, David Meidinger, und Hendrik Lehmann (2021). Der Genderwahn der AfD. Tagesspiegel, szeptember 17. interaktiv.tagesspiegel.de/

Bartosch, Josephine (2020). The sexist pseudo-science of ’gender identity’. The Critic, szeptember 29. thecritic.co.uk/

Bátorfi Attila (2021). A magyar média elmúlt 10 éve. Átlátszó, atlo.team/

Beach, Derek – Pedersen, Rasmus Brun (2013). Process-Tracing Methods. Foundations and Guidelines. The University of Michigan Press.

Bebnowski, David (2015). Die Alternative für Deutschland. Aufstieg und gesellschaftliche Repräsentanz einer rechten populistischen Partei. Springer Verlag.

Beck, Dorothee (2020). Arenen für Angriffe oder Arenen der Akzeptanz? Medien als Akteure in ‚Genderismus‘-Diskursen. In: Antifeminismen. ‚Krisen’-Diskurse mit gesellschaftsspaltendem Potential? (szerk. Birsl, Ursula – Henninger, Annette). Bielefeld: Transcript Verlag, 61–104.

Becker, Sven – Krause, Ludwig (2017). Rechte Gedankenschmiede. Die wollen nicht nur lesen. Spiegel.de. február 3. spiegel.de/

Berglund, Clara (2021). A two-front war on women and girls. Irish Women’s Lobby, YouTube, március 9. youtube.com/

Betlen Anna (2020). Transzba esve– új hullám a globalizált testiparban. Iphigenia Blog, november 19. iphigeniablog.wp.com/

Betlen Anna – Krizsán Andrea – Zentai Viola (2009). Partszélről a fősodorba. Gender Mainstreaming Kézikönyv. Szociális és Munkaügyi Minisztérium. konszenzus.org/ – PDF

Bene Márton – Boda Zsolt (2021). Hungary: Crisis as Usual – Populist Governance and the Pandemic. In: Populism and the Politicization of the Covid-19 Crisis in Europe (szerk. Bobba, Giuliano – Hubé, Nicolas). Palgrave Macmillan, 87–100.

Benford, Robert D. – Snow, David A. (2000). Framing Processes and Social Movements: An Overview and Assessment. Annual Review of Sociology, 611–39.

Bettcher, Talia M. – Susan Styker (2016). Introduction: Trans/Feminisms. Transgender Studies Quarterly, 2016/1–2, 5–14.

Beyer, Heiko – Schauer, Alexandra (2021). Die Rückkehr der Ideologie. Zur Gegenwart eines Schlüsselbegriffts. Campus Verlag.

Billmann, Lucie (szerk. 2015). Unheilige Allianz. Das Geflecht von christlichen Fundamentalisten und politisch Rechten am Beispiel des Widerstands gegen den Bildungsplan in Baden-Württemberg. Rosa-Luxemburg-Stiftung.

Bíró-Nagy András (2018). Politikai lottóötös: a migráció jelentősége a magyar politikában, 2014–2018. In: Várakozások és valóságok. Parlamenti választás 2018 (szerk. Böcskei Balázs – Szabó Andrea). Napvilág Kiadó – MTA TK PTI, 269–291.

Biskamp, Floris (2018). Populism, religion and distorted communication. Public discourse, Islam, and the anti-Muslim mobilization of the Alternative for Germany. Zeitschrift Religion, Gesellschaft, Politik, 2018/2, 247–276.

Biskamp, Floris (2020). Die Arbeiter_innen, der Autoritarismus und die AfD. Einige Daten aus Runde 9 des European Social Survey. 2020. február 3. florisbiskamp.com/

Blum, Rebekka (2019). Angst um die Vormachtstellung. Zum Begriff und Geschichte des deutschen Antifeminismus. Hamburg: Marta Press.

Bobbio, Norberto (1996). Left and Right. The Significance of a Political Distinction (ford. Cameron, Allan). The University of Chicago Press.

Bohle, Dorothee – Greskovits Béla (2019). Staring through the mocking glass. Three misperceptions of the east-west divide since 1989. Eurozine, augusztus 29. eurozine.com/

Bohr, Felix – Lisa Duhm – Silke Fokken – Dietmar Pieper (2021). Liebe Leser, Leserinnen, liebe LeserInnen, liebe Leser_innen, liebe Leser:innen, liebe Leser*innen… liebe Lesende. Spiegel, március 6., 8–15.

Boin, Arjen –‘t Hart, Paul – Stern, Eric – Sundelius, Bengt (2005). The Politics of Crisis Management. Public Leadership under Pressure. Cambridge University Press.

Boltanski, Luc – Chiapello, Eve (2005). The New Spirit of Capitalism. International Journal of Politics, Culture, and Society, 2005/3–4, 161–188.

Botsch, Gideon (2017). Die Junge Freiheit – Sprachrohr einer radikal-nationalistischen Opposition. Bundeszentrale für politische Bildung. bpb.de/

Botsch, Gideon (2018). Vom Populismus zum Extremismus. Eine Neubewertung der AfD ist überfällig. Potsdamer Neueste Nachrichten, október 17. pnn.de/

Bozóki András – Hegedűs Dániel (2018). A kívülről korlátozott hibrid rendszer. Az Orbán-rezsim a rendszertipológia tükrében. Politikatudományi Szemle, 2018/2, 7–32.

Böcskei Balázs (2021). Az emberi jogi aktivizmus ellentmondásai. In: 1968 tiltakozási hulláma fél évszázad visszfényében (szerk. Szabó Máté). Budapest: Bibó István Szakkollégium, 68–78.

Böcskei Balázs – Sebők Miklós (szerk. 2019). Itt van Amerika. Az amerikai politika hatása Magyarországon. Athenaeum.

Böcskei Balázs – Szabó Andrea (szerk. 2019). Hibrid rezsimek. A politikatudomány X-aktái. Napvilág Kiadó.

Böröcz József (2001). Introduction: Empire and Coloniality in the „Eastern Enlargement” of the European Union. In Empire’s New Clothes: Unveiling the EU Enlargement (szerk. Böröcz József – Kovács Melinda). Central Europe Review e-book, 4–50.

Böröcz József (2012). Hungary in the European Union: ’Catching Up’, Forever. Economic & Political Weekly, No. 23, 22–25.

Böröcz József (2020). A jóság máshol van. Az Európán belüli másság szabályai. Replika, 115–116. szám, 69–97.

Braidotti, Rosi – Waaldijk, Berteke (szerk. 2012). Translating Gender. The Uses and Abuses of the Sex/Gender Distinction. AtGender.

Brubaker, Rogers (2016). Trans. Gender and Race in an Age of Unsettled Identities. Princeton University Press.

Brustier, Gaël (2014). Le mai 68 conservateur. Que restera-t-il de la Manif pour tous? Editions du cerf.

Brustier, Gaël (2015). France. In: Gender as symbolic glue. The position and role of conservative and far right parties in the anti-gender mobilizations in Europe (szerk. Kováts Eszter – Põim, Maari). Brussels – Budapest: Foundation for European Progressive Studies – Friedrich-Ebert-Stiftung, 19–39.

Budgeon, Shelley (2021). Making feminist claims in the post-truth era: the authority of personal experience. Feminist Theory, 1–20.

Bukovics Martin (2021). Most veszíti el a német nyelv a férfijellegét. Azonnali.hu, május 2. azonnali.hu/

Bundeszentrale für politische Bildung (é.n.). Was liest der rechte Rand. Dossier Rechtsextremismus. bpb.de/

Buss, Doris E. (1998). Robes, Relics and Rights: The Vatican and the Beijing Conference on Women. Social and Legal Studies, 1998/3, 339–363.

Buss, Doris E. (2004). Finding the Homosexual in Women’s Rights. International Feminist Journal of Politics, 2004/6, 257–284.

Butler, Judith (1999 [1990]). Problémás nem. Feminizmus és az identitás felforgatása. Balassi Kiadó.

Butler, Judith (2004). Precarious life. The powers of mourning and violence. Verso Books.

Butler, Judith (2020). Judith Butler a genderfogalom körüli kultúrharcról, J. K. Rowlingról és „anti-intellektuális” korunkról. Alona Ferber interjúja. (Eredetileg: New Statesman. 2020. szeptember 22.), Nőkért.hu, 2020. október 25. nokert.hu/

Caiani, Manuela – della Porta, Donatella (2011). The elitist populism of the extreme right: A frame analysis of extreme right-wing discourses in Italy and Germany. Acta Politica. Vol. 46, 2, 180–202.

Carnac, Romain (2014). L’Église catholique contre „la théorie du genre”: construction d’un objet polémique dans le débat public français contemporain. Synergies Italie, Numéro 10, 125–143.

Case, Mary Anne (1995). Disaggregating Gender from Sex and Sexual Orientation: The Effeminate Man in the Law and Feminist Jurisprudence. Yale Law Journal, 1995/1, 1–105.

Case, Mary Anne (2011). After Gender The Destruction of Man? The Vatican’s Nightmare Vision of the “Gender Agenda” for Law. Pace Law Review, 802–807.

Case, Mary Anne (2016). The role of the popes in the invention of complementarity and the Vatican’s anathematization of gender. Religion & Gender, 2016/2,1 55–172.

Case, Mary Anne (2019). Trans Formations in the Vatican’s War on ‘Gender Ideology. Signs: Journal of Women in Culture and Society, 2019/3, 639–663.

Casullo, María Esperanza (2020). Populism and Myth. In: The Populist Manifesto (szerk. Eklundh, Emmy – Knott, Andy). London – New York: Rowman & Littlefield, 25–38.

Chernillo, Daniel (2011). The critique of methodological nationalism: Theory and history. Thesis Eleven, 2011/1, 98–117.

Chmilewski, Katja – Hajek, Katharina (2018). Mobilizing affects about intimate relationships. Emotional pedagogy among the New Right in German. In: Affective Inequalities in Intimate Relationships (szerk. Juvonen, Tuula – Kolehmainen, Marjo). Routledge, 171–185.

Cîrstocea, Ioana (2020). Gender as a transnational socialization platform (Eastern Europe, 1990–2000s). In: The Globalization of Gender. Knowledge, Mobilization, Frameworks and Action (szerk. Cîrstocea, Ioana – Lacombe, Delphine – Marteu, Elisabeth). New York: SAGE, 19–38.

Connell, Raewyn W. (1987). Gender and Power. Society, the Person and Sexual Politics. Polity Press.

Corrêa, Sonia (2020). Anti-gender politics in Latin America. Sexuality Policy Watch, március 15. sxpolitics.org/

Corrêa, Sonia – Kuhar, Roman, – Paternotte, David (2018). The globalization of anti-gender campaigns. International Politics and Society, május 5. ips-journal.eu/

Corredor, Elisabeth S. (2019). Unpacking ‘gender ideology’ and the global right’s antigender countermovement. Signs: Journal of Women in Culture and Society, 2019/3, 613–638.

Culina, Kevin (2018). Verschwörungsdenken, Antifeminismus, Antisemitismus. Die Zeitschrift Compact als antifeministisches Diskursorgan. In: Antifeminismus in Bewegung. Aktuelle Debatten um Geschlecht und sexuelle Vielfalt (szerk. Lang, Juliane – Peters, Ulrich). Hamburg: Marta Press. 91–116.

Cupać, Jelena – Ebetürk, Irem (2020). The personal is global political: The antifeminist backlash in the United Nations. The British Journal of Politics and International Relations. 1–13.

Currier, Ashley –M Cruz, Joëlle (2018). The Politics of Preemption: Mobilization against LGBT Rights in Liberia. Social Movement Studies, „Sexuality and Opposing Movements” (Special Issues), 82–96.

Csányi Gergely (2019). Genderrezsim és „nőpolitika” Magyarországon 2008–2018. Történeti politikai gazdaságtani elemzés, Fordulat, 26. szám, 115–141.

Csányi Gergely – Kováts Eszter (2020). Túl az excelszemléletű feminizmuson. Az interszekcionalitás koncepcionális és politikai kihívásai ma. Társadalmi Nemek Tudománya e-Folyóirat, 2020/1, 39–66.

Datta, Neil (2018). „Restoring the Natural Order”: The religious extremists’ vision to mobilize European societies against human rights on sexuality and reproduction, released on 20 April 2018. Forum on Population & Development. epfweb.org/

Datta, Neil (2020). Modern-day Crusaders in Europe. Tradition, Family and Property: analysis of a transnational, ultra-conservative, Catholic-inspired influence network. Forum on Population & Development. epfweb.org/

Daub, Adrian (2020). Homophobie ohne Homophobe. Gender und Sexualität im internationalen Rechtspopulismus. In: Jahrbuch der Sexualitäten (Hg. im Auftrag der Initiative Queer Nations von Jan Feddersen, Benno Gammerl, Rainer Nicolaysen und Benedikt Wolf). Wallstein Verlag, 15–34.

De Beauvoir, Simone (1969 [1949]). A második nem [ford. Görög Lívia – Somló Vera]. Budapest, Gondolat Kiadó.

Degele, Nina (2003). Happy Together: Soziologie und Gender Studies als paradigmatische Verunsicherungswissenschaften. Soziale Welt 2003/1, 9–29.

Detering, Heinrich (2019). Was heißt hier „wir“? Zur Rhetorik der parlamentarischen Rechten. Reclam Verlag.

Deutschlandfunk (2019). Sprache als Schlachtfeld. Anatol Stefanowitsch im Gespräch mit Michael Köhler. Deutschlandfunk, március 9. deutschlandfunk.de/

Dietze, Gabriele – Julia Roth (szerk. 2020). Right-Wing Populism and Gender. European Perspectives and Beyond. Bielefeld: Transcript Verlag.

Donati, Paolo R. (2001). Die Rahmenanalyse politischer Diskurse. In: Handbuch sozialwissenschaftliche Diskursanalyse. Band 1. Theorien und Methoden (szerk. Keller, Reiner – Hirseland, Andreas – Schneider, Werner – Viehöver, Willy). Wiesbaden: VS Verlag für Sozialwissenschaften, 145–175.

Drahokoupil, Jan (2008). The Investment-Promotion Machines: The Politics of Foreign Direct Investment Promotion in Central and Eastern Europe. Europe-Asia Studies, 2008/2, 197–225.

Đurinová, Petra (2015). Slovakia. In: Gender as symbolic glue. The position and role of conservative and far right parties in the anti-gender mobilizations in Europe (szerk. Kováts Eszter – Põim, Maari). Foundation for European Progressive Studies – Friedrich-Ebert-Stiftung, 104–125.

D. Kovács Ildikó – Bita Dániel (2022). A Fidesz-szavazók nagyobb problémának tartják a genderlobbit, mint az inflációt és az egészségügy állapotát. 24.hu, 2022. március 25. 24.hu/

Eagleton, Terry (1991). Ideology. An Introduction. London – New York: Verso.

Éber Márk Áron (2016). Miért nem zárkóztunk fel a Nyugathoz 1989 után? Új Egyenlítő, 2016/3, 2–7.

Éber Márk Áron (2019). A nép nevében. A populizmus új hullámának okai a neoliberális hegemónia után. In: Bakcsi Botond (szerk.): Populizmus(ok). Kellék. Filozófiai folyóirat, 61. szám, 127–138.

Éber Márk Áron – Gagyi Ágnes – Gerőcs Tamás – Jelinek Csaba – Pinkasz András (szerk. 2014). 1989. Fordulat, 21. szám.

Edenborg, Emil (2021). Anti-Gender Politics as Discourse Coalitions: Russia’s Domestic and International Promotion of „Traditional Values”. Problems of Post-Communism, 1–10. október 15.

Elomäki, Anna (2015). The economic case for gender equality in the European Union: Selling gender equality to decision makers and neoliberalism to women’s organisations. European Journal of Women’s Studies, 2015/3, 288–302.

Előd Fruzsina (2017). Nem rombolja le a társadalmat, ha gondolkodunk a nemi szerepekről. Interjú Kövér-Van Til Ágnessel és Gregor Anikóval. index.hu, február 23. index.hu/

Előd Fruzsina (2020). A melegek lehetnek az új migránsok. Telex, október 21. telex.hu/

Enyedi Zsolt (2015). Paternalista populizmus a Jobbik és a Fidesz ideológiájában. Fundamentum, 2015/2–3, 50–61.

Enyedi Zsolt – Krekó Péter (2018). Orbán’s Laboratory of Illiberalism. Journal of Democracy 2018/3, 39–51.

Faas, Thorsten – Klingelhöfer, Tristan (2019). The more things change, the more they stay the same? The German federal election of 2017 and its consequences. West European Politics. Vol. 42. Issue 4. 914–926.

Fábián Katalin (2014). Disciplining the Second World: The Relationship between Transnational and Local Forces in Contemporary Hungarian Women’s Social Movements. East European Politics 30: 1-20.

Faludi, Susan (1991). Backlash: The undeclared war against women. New York: Crown.

Farkas Attila Márton (2012). Szittya nacionalizmus vs. birodalmi progresszivizmus. Az öngyarmatosítás két formája Magyarországon. Replika, 75. szám, 169–199.

Fausto-Sterling, Anne (1993). The Five Sexes: Why Male and Female Are Not Enough. Sciences, March–April 1993, 20–24.

FE.IN Autor*innenkollektiv (2019). Frauen*rechte und Frauen*hass. Antifeminismus und die Ethnisierung von Gewalt. Verbrecher Verlag.

Fejős Anna – Neményi Mária (2020). Nőkkel és családokkal foglalkozó civil szervezetek egy változó társadalmi-politikai környezetben. In: Támogatás és támadás. Női civil szervezetek az illiberális demokráciában (szerk. Fejős Anna – Szikra Dorottya). Budapest: Társadalomtudományi Kutatóközpont, 77–106.

Fejős Anna – Szikra Dorottya (szerk. 2020). Támogatás és támadás. Női civil szervezetek az illiberális demokráciában. Budapest: Társadalomtudományi Kutatóközpont

Félix Anikó (2015). Hungary. In: Gender as symbolic glue. The position and role of conservative and far right parties in the anti-gender mobilizations in Europe (szerk. Kováts Eszter – Põim, Maari). Brussels – Budapest: Foundation for European Progressive Studies – Friedrich-Ebert-Stiftung, 62–82.

Félix Anikó (2019). „Katalizátor voltam” – Genderkérdések a (változó) szélsőjobboldalon: A magyarországi szélsőjobboldal elemzése a társadalmi nemek szempontjából [PhD-értekezés]. Eötvös Loránd Tudományegyetem.

Ferencz Gábor (2014). Értelmezési keretek a társadalmi mozgalmak vizsgálatában. Kötő-Jelek, 65–80.

Feró Dalma (2019). Gender és igazság(osság), gender mint posztigazság(osság). Replika, 112. szám, 167–186.

Feró Dalma (2020). The Post-politics of Recognition in Hegemonic Struggles: The Road from the New Left Movements to the Crumbling of Liberal Hegemony, Intersections. East European Journal of Society and Politics, 2020/1, 43–66.

Feró Dalma – Gregor Anikó – Kováts Eszter (2017). A genderforradalmat felfalják saját gyermekei? Üvegplafon Blog, 2017. október 5. uvegplafon.blog.hu/

Fiedler, Maria (2018). Götz Kubitschek – der Stratege der Neuen Rechten. Der Tagesspiegel, szeptember 8. tagesspiegel.de/

Filippov Gábor (2018). A hibrid ellenforradalom kora. 24.hu, július 31. 24.hu/

Fillod, Odile (2014). L’invention de la „théorie du genre”: le mariage blanc du Vatican et de la science. Contemporary French Civilization, 2014/3, 321–333.

Fisher, Mark (2009). Capitalist Realism. Is There No Alternative? O Books.

Fisher, Mark (2018 [2013]). Kilépés a vámpírkastélyból (ford. András Csaba). A szem, május 4. aszem.info/

Fleck Zoltán (2021). Az egyetemi autonómia végnapjai. Budapesti Könyvszemle. 2021/ tavasz-nyár. 63–69. http://buksz.c3.hu/ – PDF

Fodor Éva (2021). The Gender Regime of Anti-Liberal Hungary. Palgrave.

Fodor Éva – Gregor Anikó – Koltai Júlia – Kováts Eszter (2020). The impact of Covid-19 on the gender division of childcare work in Hungary. European Societies, 1–16. DOI.ORG/

Forgacs, David (2000). „Glossary of Key Terms.” In The Antonio Gramsci Reader: Selected Writings, 1916–1935. New York: New York University Press, 420–431.

Fourest, Caroline (2020). Génération offensée. Édition Grasset.

Fox, Claire (2016). ‘I find that offensive!’. London: Biteback Publishing.

Fraser, Nancy (1995). From Redistribution to Recognition? Dilemmas of Justice in a ‘post-socialist’ age. New Left Review, July–August 1995.

Fraser, Nancy (2000). Rethinking Recognition. New Left Review, May–June 2000.

Fraser, Nancy – Axel Honneth (2003). Redistribution or Recognition? A Political-Philosophical Exchange. London – New York: Verso Books.

Fraser, Nancy (2009). Feminism, Capitalism and the Cunning of History. New Left Review, March –April 2009, 97–117.

Fraser, Nancy (2016). Progressive Neoliberalism versus Reactionary Populism: A Choice That Feminists Should Refuse. NORA – Nordic Journal of Feminist and Gender Research, 2016/4, 281–84.

Frey, Regina (2003). Gender Mainstreaming. Geschlechtertheorie und -praxis im internationalen Diskurs. Ulrike Helmer Verlag.

Frey, Regina – Gärtner, Marc – Köhnen, Manfred – Scheele, Sebastian (2014). Gender, Wissenschaftlichkeit und Ideologie. Argumente im Streit um Geschlechterverhältnisse. Berlin: Heinrich-Böll-Stiftung, Schriften des Gunda-Werner-Instituts.

Fritzsche, Christopher (2019). Geschlechtspolitische Debatten in der neurechten Wochenzeitung Junge Freiheit. Hamburg: Marta Press.

Fromm, Anne – Strothmann, Luise – Hecht, Patricia – Erb, Sebastian (2021). Angriff der christlichen Fundis. Tageszeitung online. 2021. augusztus 5. taz.de/

Fuchs, Christian – Middelhoff, Paul (2019). Das Netzwerk der neuen Rechten. Wer sie lenkt, wer sie finanziert und wie sie die Gesellschaft verändern. Rowohlt Verlag.

Fukuyama, Francis (2018). Identity. The Demand for Dignity and the Politics of Resentment. Profile Books.

Furlong, Paul – Marsh, David (2010). A Skin Not a Sweater: Ontology and Epistemology in Political Science. In: Theory and Methods in Political Science (szerk. Marsh, David – Stoker, Gerry). Palgrave Macmillan, 3. kiadás, 184–211.

Fücks, Ralf – Becker, Christoph (szerk. 2020). Das alte Denken der Neuen Rechten. Die langen Linien der antiliberalen Revolte. Bundeszentrale für politische Bildung.

Gäbelein, Tanja (2016). Noch konservativ oder schon rechtsradikal? Der neurechte Antifeminismus der AfD, Rosa-Luxemburg-Stiftung, Standpunkte, 22/2016, 1–4.

Gagyi Ágnes (2014). Az antipopulizmus mint a rendszerváltás szimbolikus eleme. In: Éber Márk Áron, Gagyi Ágnes, Gerőcs Tamás, Jelinek Csaba és Pinkasz András (szerk.) 1989. Fordulat, 21. szám, 298–316.

Gagyi Ágnes (2016). ’Coloniality of Power’ in East Central Europe: External Penetration as Internal Force in Post-Socialist Hungarian Politics. Journal of World-Systems Research, 2016/2, 349–372.

Ganz, Kathrin (2015). PEGIDA gegen den Gender-Wahn: Rechte Mobilisierung und die Krise sozialer Reproduktion. Blog Feministische Studien, február 3. blog.feministische-studien.de/

Garbagnoli, Sara (2014). Le Vatican contre la dénaturalisation de l’ordre sexuel. Enjeux d’un discours institutionnel réactionnaire. Synergies Italie. Les discours intitutionnels au prisme du „genre”: perspectives italo-françaises. 2014/10, 145–167.

Garstenauer, Therese (2018). Russlandbezogene Gender Studies. Lokale, globale und transnationale Praxis. L’Homme Schriften. Reihe zur Feministischen Geschichtswissenschaft. V&R Unipress.

Gattinara, Pietro Castelli – Pirro, Andrea L. P. (2018). The far right as social movement, European Societies, Vol. 21. Issue 4. 1–16.

Gerő Márton (2020). Elzárkózás és fojtogató ölelés. A civil szervezetek és az állam átalakuló kapcsolata az erősödő kontroll korszakában. In: Támogatás és támadás. Női civil szervezetek az illiberális demokráciában (szerk. Fejős Anna – Szikra Dorottya). Budapest: Társadalomtudományi Kutatóközpont, 8–30.

Gerő Márton – Płucienniczak, Piotr P. – Kluknavska, Alena – Navrátil, Jiři – Kanellopoulos, Kostas (2017). Understanding Enemy Images in Central and Eastern European Politics. Towards an Interdisciplinary Approach. Intersections. East European Journal of Society and Politics, 2017/3, 14–40.

Gerőcs Tamás – Jelinek Csaba (2018). A Nemzeti Együttműködés Rendszere az Európai Unióban. Eszmélet, 118. szám, 12–33.

Gerring, John – Cojocaru, Lee (2015). Case-Selection: A Diversity of Methods and Criteria. Working Paper. Department of Political Science. Boston University.

Gesellmann, Christian –Schlegel, Josa-Mania (2019). Ostdeutschland verstehen. Krautreporter.

Gess, Nicola (2021). Halbwahrheiten. Zur Manipulation von Wirklichkeit. Berlin: Matthes & Seitz.

Geuss, Raymond (1981). The Idea of a Critical Theory. Habermas and the Frankfurt School. Cambridge University Press.

Ghodsee, Kristen (2004). Feminism-by-Design: Emerging Capitalisms, Cultural Feminism, and Women’s Nongovernmental Organizations in Post-socialist Eastern Europe. Signs: Journal of Women in Culture and Society, 2004/3, 727–753.

Goffman, Erving (1974). Frame analysis. An essay on the organization of experience. Harvard University Press.

Grabbe, Heather (2003). Europeanization Goes East: Power and Uncertainty in the EU Accession Process. In: The Politics of Europeanization. (szerk. Featherstone, Kevin – Radaelli Claudio M.). Oxford: Oxford University Press, 303–27.

Grabowska, Magdalena (2012). Bringing the Second World In: Conservative Revolution(s), Socialist Legacies, and Transnational Silences in the Trajectories of Polish Feminism. Signs, 2012/2, 385–411.

Grabowska, Magdalena (2015). Cultural war or business as usual? Recent instances, and the historical origins of a „backlash” against women’s and sexual rights in Poland. Heinrich-Böll-Stiftung. 54–64.pl.boell.org/ – PDF

Graff, Agnieszka – Korolczuk, Elżbieta (2018). Gender as ‘Ebola from Brussels’: The Anticolonial Frame and the Rise of Illiberal Populism.” Signs: Journal of Women in Culture and Society, 2018/4, 797–821.

Graff, Agnieszka – Korolczuk, Elżbieta (2021). Anti-Gender Politics in the Populist Moment. Routledge.

Graff, Agnieszka – Kapur, Ratna – Walters, Suzanna Danuta (2019). Introduction: Gender and the Rise of the Global Right. Signs: Journal of Women in Culture and Society, 2019/3, 541–560.

Gramsci, Antonio (2000). Hegemony, Relations of Force, Historical Bloc. In: The Antonio Gramsci Reader: Selected Writings, 1916–1935 (szerk. Forgács, David). New York: New York University Press, 189–221.

Green, Eli R. (2006). Debating Trans Inclusion in the Feminist Movement: A Trans-Positive Analysis. Journal of Lesbian Studies, 2006/1, 231–248.

Gregor Anikó (2017). Who is for sale? Challenging the commodification of gender equality in the European Union. In The Future of the European Union Feminist Perspectives from East-Central Europe (szerk. Kováts Eszter). Friedrich-Ebert-Stiftung, 9–20.

Gregor Anikó (2018). Gender Studies in Hungary are now being linked to broader struggles: Interview with Anikó Gregor. LeftEast, december 28. criticatac.ro/

Gregor Anikó (2019). 5.4. Elismerjük és értékeljük a nem fizetett gondozó- és házimunkát közszolgáltatások, infrastruktúra és szociális háló biztosítása révén, továbbá a háztartáson és a családon belüli megosztott felelősség előmozdításával, a nemzeti sajátosságoknak megfelelően. In: Az 5. cél: Nemek egyenlősége Magyarországon. ENSZ Fenntartható Fejlődési Célok (SDG) (szerk. Kováts Eszter). Ökopolisz Alapítvány, 53–63. okopoliszalapitvany.hu/

Gregor, Anikó (2022). Relearning Gender in Relation to Neoliberalism: The Politics of Teaching Gender Studies in Times of Critique. In The Gendered Politics of Crises and De-democratization. Opposition to Gender Equality (szerk. Vida, Bianka). Rowman & Littlefield, 195–214.

Gregor Anikó – Grzebalska, Weronika (2016). Thoughts on the contested relationship between neoliberalism and feminism. In: Solidarity in Struggle: Feminist Perspectives on Neoliberalism in East-Central Europe (szerk. Kováts Eszter). Friedrich-Ebert-Stiftung Budapest, 11–20.

Gregor Anikó – Kováts Eszter (szerk. Kováts, 2018). Nőügyek 2018. Társadalmi problémák és megoldási javaslatok. Friedrich-Ebert-Stiftung.

Gregor Anikó – Kováts Eszter (2019). Work – life: balance? Tensions between care and paid work in the lives of Hungarian women. Socio.hu, Special issue in English No. 7, 91–

Griffin, Gabriele – Braidotti, Rosi (2002). Introduction: Configuring European Women’s Studies. In: Thinking Differently. A Reader in European Women’s Studies (szerk. Griffin, Gabriele –Braidotti, Rosi). London: Bloomsbury Academic, 1–28.

Grzebalska, Weronika (2015). Poland. In: Gender as symbolic glue. The position and role of conservative and far right parties in the anti-gender mobilizations in Europe (szerk. Kováts Eszter – Põim, Maari). Brussels – Budapest: Foundation for European Progressive Studies – Friedrich-Ebert-Stiftung, 83–103.

Grzebalska, Weronika (2016). Why the war on „gender ideology matters – and not just to feminists. Visegrad Insight, március 7. visegradinsight.eu/

Grzebalska, Weronika – Kováts Eszter – Pető Andrea (2017). Gender as symbolic glue: how ‘gender’ became an umbrella term for the rejection of the (neo)liberal order. Political Critique, 2017. január 13. http://politicalcritique.org/

Magyar nyelven: Grzebalska, Weronika – Kováts Eszter – Pető Andrea (2017). A gender mint szimbolikus kötőanyag: miért lett hirtelen olyan fontos a társadalmi nem? Mérce.hu, 2017. március 6. merce.hu/

Grzebalska, Weronika – Pető Andrea (2018). The Gendered Modus Operandi of the Illiberal Transformation in Hungary and Poland. Women’s Studies International Forum, May–June, 164–172.

Grzebalska, Weronika – Zacharenko, Elena (2018). Country Case Study Poland. In: Triumph of Women. The Female Face of the Populist and Far Right in Europe (szerk. Gutsche, Elisa). Berlin: Friedrich Ebert Stiftung, 82–92.

Guenther, Katja M. (2011). The Possibilities and Pitfalls of NGO Feminism: Insights from Postsocialist Eastern Europe. Signs, Journal of Women in Culture and Society, Summer 2011, 863–887.

Gunnarson Payne, Jenny (2019). Challenging „Gender Ideology”: (Anti-)Gender Politics in Europe’s Populist Moment. New Pretender, február 10. new-pretender.com/

Habermas, Jürgen (1988). Der normative Gehalt der Moderne, és Exkurs zu Luhmanns systemtheoretischer Aneignung der subjektphilosophischen Erbmasse. In: uő: Der philosophische Diskurs der Moderne. Suhrkamp Verlag. 390–445.

Hagedorny, Matheus (2018). Islambild der Neuen Rechten. Interview mit Matheus Hagedorny Britta Rybicki interjúja. AK Duell, október 15. akduell.de/

Haider, Asad (2018). Mistaken Identity. Race and Class in the Age of Trump. Verso.

Haidt, Jonathan – Lukianoff, Greg (2015). The Coddling of the American Mind. The Atlantic. szeptember. theatlantic.com/

Hajdú Janka (2016). Genderőrület és feminizmus – egylényegűek, barátok vagy ellenségek [eredetileg megjelent: Reflektor.hu, október 5.] nemhetkoznapifeminizmus.blog.hu/

Hajek, Katharina (2020). The AfD and right-wing (anti-)gender mobilisation in Germany. LSE Blogs, február 27. blogs.lse.ac.uk/

Hajer, Maarten. A. (1993). Discourse Coalitions and the Institutionalization of Practice: The Case of Acid Rain in Great Britain. In: The Argumentative Turn in Policy Analysis and Planning, (szerk. Fischer, Frank – Forester, John), 51–84. Durham and London: Duke University Press.

Haraway, Donna (1988). Situated Knowledges: The Science Question in Feminism and the Privilege of Partial Perspective. Feminist Studies, 1988/3, 575–599.

Hark, Sabine –Villa, Paula Irene (szerk. 2015). Anti-Genderismus. Sexualität und Geschlecht als Schauplätze aktueller politischer Auseinandersetzungen. Bielefeld: Transcript Verlag.

Hark, Sabine – Villa, Paula Irene (2017). Unterscheiden und herrschen: Ein Essay zu den ambivalenten Verflechtungen von Rassismus, Sexismus und Feminismus in der Gegenwart. X-Texte zu Kultur und Gesellschaft.

Häusler, Alexander (szerk. 2016). Die Alternative für Deutschland. Programmatik, Entwicklung und politische Verortung. Springer Verlag.

Havelková, Barbara (2020). The struggle for social constructivism in postsocialist Central and Eastern Europe. International Journal of Constitutional Law, 2020/2, 434–440.

Hawkesworth, Mary (2013). Sex, Gender, and Sexuality: From Naturalized Presumption to Analytical Categories. The Oxford Handbook of Gender and Politics (szerk. Georgina Waylen – Celis, Karen – Kantola, Johanna – Weldon, Laurel S.). Oxford University Press, 1–27.

Hechler, Andreas (2019). „Missbildung“ – Interdiskriminierung in der extremen Rechten. In: Rechtsextremismus, Band 3: Geschlechterreflektierte Perspektiven (Forschungsgruppe Ideologien und Politiken der Ungleichheit) Wien–Berlin: Mandelbaum Verlag, Kritik & Utopie, 88–122.

Heinrich-Böll-Stiftung (2015). Anti-gender Movements on the Rise? Strategising for Gender Equality in Central and Eastern Europe. pl.boell.org/

Heitmeyer, Wilhelm (2012). Deutsche Zustände. Folge 10. Suhrkamp Verlag.

Hénin, Pierre-Yves – Insel, Ahmet (2021). Hungary’s U‐turn in Kornai’s system paradigm perspective: a case for national authoritarian capitalism. Public Choice 187: 235–245.

Hennig, Anja (2018). Political genderphobia in Europe: accounting for right-wing political-religious alliances against gender-sensitive education reforms since 2012. Zeitschrift für Religion, Gesellschaft und Politik, 2018/2, 193–219.

Henninger, Annette (2020). Antifeminismen. ’Krisen’-Diskurse mit gesellschaftsspaltendem Potenzial? In: Antifeminismen. ’Krisen’-Diskurse mit gesellschaftsspaltendem Potenzial (szerk. Henninger, Annette – Birsl, Ursula). Bielefeld: Transcript Verlag, 19–41.

Herrmann, Steffen K. (2015). Politischer Antagonismus und sprachliche Gewalt. In: Anti-Genderismus. Sexualität und Geschlecht als Schauplätze aktueller politischer Auseinandersetzungen. (szerk. Hark, Sabine – Villa, Paula Irene). Bielefeld: Transcript Verlag, 79–92.

Herschinger, Eva – Martin Nonhoff (2014). Diskursforschung in der Politikwissenschaft. In: Diskursforschung. Ein interdisziplinäres Handbuch. Band 1. (szerk. Angermüller, Johannes – Nonhoff, Martin – Herschinger, Eva – Macgilchrist, Felicitas – Reisigl, Martin – Wedl, Juliette – Wrana, Daniel – Ziem, Alexander) Bielefeld: Transcript Verlag, 192–207.

Hilton, Emma – Thompson, Pam – Wright, Colin – Curtis, David (2021). The reality of sex. Irish Journal of Medical Science, DOI.ORG/

Hirschauer, Stefan (2003). Wozu ,Gender Studies’? Geschlechtsdifferenzierungsforschung zwischen politischem Populismus und naturwissenschaftlicher Konkurrenz. Soziale Welt. Zeitschrift für sozialwissenschaftliche Forschung und Praxis, 2003/4, 461–482.

Hirseland, Andreas – Schneider, Werner (2001). Wahrheit, Ideologie und Diskurse. Zum Verhältnis von Diskursanalyse und Ideologiekritik. In: Handbuch Sozialwissenschaftliche Diskursanalyse. Band I. Theorien und Methoden (szerk. Keller, Reiner – Hirseland, Andreas – Schneider, Werner – Viehöver, Willy). Wiesbaden: VS Verlag für Sozialwissenschaften. Opladen: Leske + Budrich, 373–402.

Hodžić, Amir – Bijelić, Nataša (2014). Neo-Conservative Threats to Sexual and Reproductive Health & Rights in the European Union. Zagreb Pride – CESI (Centar za edukaciju, savjetovanje i istraživanje, Centre for Education, Counseling and Research)

Holmes, Stephen – Krastev, Ivan (2018). Imitation and Its Discontents. Journal of Democracy, 2018/3, 117–128.

Holmes, Stephen – Krasztev, Ivan (2021). A fény kialszik. A liberális demokrácia válságáról. (ford. Széky János) Park Könyvkiadó Kft.

Hornscheidt, Lann – Oppenländer, Lio (2019). exit gender. Gender loslassen und strukturelle Gewalt benennen: eigene Wahrnehmung und soziale Realität verändern. w_orten und meer Verlag.

Horváth Bence (2017). Tényleg, mi szükség lehet egy genderszakra Magyarországon? 444.hu, február 23. 444.hu/

Horváth Szilvia (2016a). Konfliktus és demokrácia: Érvek a konfliktusok politikai jelentősége és korlátozásuk szükségessége mellett. Metszetek, 2016/2, 8–24.

Horváth Szilvia (2016b). Chantal Mouffe: politikai filozófia a realizmus határán. In: A hatalom ködében. Bevezetés a realista politikaelméletbe (szerk. Gyulai Attila – Szűcs Zoltán Gábor). MTA Társadalomtudományi Kutatóközpont Politikatudományi Intézet – L’Harmattan Kiadó. 123–138.

Horváth Szilvia (2021). Mozgástértől a szabadságig: Hatalmi stratégiák és döntési dilemmák politika és tudomány találkozásakor [előadás a Magyar Politikatudományi Társaság 2021. évi Vándorgyűlésén]. 2021. június 4.

Huszár Ágnes (2019). Az antigenderista eskü. Társadalmi Nemek Tudománya e-Folyóirat. 2019/1, 132–142.

Hümmler, Lilian (2021). Wenn Rechte reden. Die Bibliothek des Konservatismus als (extrem) rechter Thinktank. Hamburg: Marta Press.

ILGA Europe (2021). International Women’s Day 2021: ILGA-Europe statement on gender, március 8. ilga-europe.org/

Infratest Dimap (2021). Weiter Vorbehalte gegen gendergerechte Sprache, május. infratest-dimap.de/

Janker, Karin (2016). Philosoph Marc Jongen: Der Wutdenker der AfD. Süddeutsche Zeitung, február 22. sueddeutsche.de/

Jarkovská, Lucie (2020). The European Union as a child molester: sex education on pro-Russian websites, Sex Education, 2020/2, 138–153.

Jäckle, Sebastian (2022). Per aspera as astra – Eine politikwissenschaftliche Analyse der Akzeptanz des Gendersterns in der deutschen Bevölkerung auf Basis einer Online-Umfrage. Politische Vierteljahresschrift. DOI.ORG/

Juhász Borbála (2012). Orbán’s politics – a gender perspective. Budapest: Friedrich-Ebert-Stiftung.

Juhász Borbála – Pap Enikő – Ugbor, Christiane – Hansal, Sophie – Ilonszki, Gabriella – Casaccia, Siusi – Maďarová, Zuzana – Albu, Laura – Tarasiewicz, Małgorzata (2018). Backlash in Gender Equality and Women’s and Girls’ Rights. Commissioned by the European Parliament’s Policy Department for Citizens’ Rights and Constitutional Affairs at the request of the FEMM Committee. europarl.europa.eu/

Kakutani, Michiko (2018). The Death of Truth. Notes on Falsehood in the Age of Trump. New York: Tim Duggan Books.

Kämpf, Katrin M. (2015). Die Anrufung der Kategorie Pädophilie in aktuellen antifeministischen und antiqueeren Krisen-Diskursen. In: Anti-Genderismus. Sexualität und Geschlecht als Schauplätze aktueller politischer Auseinandersetzungen (szerk. Hark, Sabine – Villa, Paula Irene). Bielefeld: Transcript Verlag, 109–127.

Kantola, Johanna – Lombardo, Emanuela (2020). Strategies of right populists in opposing gender equality in a polarized European Parliament. International Political Science Review. 1–15.

Katona Noémi – Melegh Attila (szerk. 2020). Towards a Scarcity of Care? Tensions and Contradictions in Transnational Elderly Care Systems in Central and Eastern Europe. Budapest: Friedrich-Ebert-Stiftung.

Keller, Reiner (2001). Wissenssoziologische Diskursanalyse. In Handbuch Sozialwissenschaftliche Diskursanalyse. Band I. Theorien und Methoden (szerk. Keller, Reiner – Hirseland, Andreas – Schneider, Werner – Viehöver, Willy) Wiesbaden: VS Verlag für Sozialwissenschaften, 113–143.

Kellershohn, Helmut (2016). „Es geht um Einfluss auf die Köpfe” – Das Institut für Staatspolitik. Bundeszentrale für politische Bildung. bpb.de/

Kemper, Andreas (2014). Keimzelle der Nation? Familien- und geschlechterpolitische Positionen der AfD – eine Expertise. Berlin: Friedrich-Ebert-Stiftung.

Kemper, Andreas (2016). Antiemanzipatorische Netzwerke und die Geschlechter- und Familienpolitik der Alternative für Deutschland. In: Die Alternative für Deutschland. Programmatik, Entwicklung und politische Verortung (szerk. Häusler, Alexander). Wiesbaden: Springer, 81–97.

Kemper, Andreas (szerk. é.n.). Diskursatlas Antifeminismus. diskursatlas.de/

Kemper, Andreas (szerk. é.n.). Genderwahn. In: Diskursatlas Antifeminismus. diskursatlas.de/

Kiss Viktor (2018a). Ideológia, kritika, posztmarxizmus. A baloldal új korszaka felé. Napvilág Kiadó.

Kiss Viktor (2018b). A poszt-hatvannyolcas szituáció – és ami utána következik. Kommentár 2018/5–6, 73–80.

Kjosszev, Alexander (1999). Jegyzetek az öngyarmatosító kultúrákról [3. magyar fordítás]. A szem, január 11. aszem.info/

Knapp, Gudrun-Axeli (2018). Mut zur Kontroverse! Feministische Kritik zwischen Antigenderismus und akademischer Spezialisierung. In: materializing feminism. Positionierungen zu Ökonomie, Staat und Identität (szerk. Beier, Friederike – Haller, Lisa Yashodara – Haneberg, Lea). Münster: UNRAST Verlag,19–38.

Koselleck, Reinhart (1997). Az aszimmetrikus ellenfogalmak történeti-politikai szemantikája. Jószöveg Tankönyvek.

Koselleck, Reinhart (1998 [1994]). Ellenségfogalmak. (ford. Szabó Márton) In: Az ellenség neve (szerk. Szabó Márton), Jószöveg Tankönyvek, 12–23.

Kovács Barbara (2018). Culture War. Narrated by Conservative nationalists [MA szakdolgozat]. Roskilde University.

Kováts Eszter (2017). A konszenzusok felszámolása – Jobboldali populizmus és a „genderideológia“ fenyegetése. Fordulat, 22. szám, 104–127.

Kováts Eszter (2018a). Questioning Consensuses – Right-Wing Populism, Anti-Populism, and the Threat of ‘Gender Ideology’. Sociological Research Online, 2018. március 28., 1–11.

Kováts Eszter (2018b). Conservative Counter-Movements? Overcoming Culturalizing Interpretations of Right-Wing Mobilizations Against ,Gender Ideology’. Femina Politica. Zeitschrift für feministische Politikwissenschaft, 2018/1.

Kováts Eszter (2018c). Az angolszász viták jelentősége a magyar kormányzat „genderideológiára” hivatkozó mozgósításában és a hamis szembeállítások meghaladásában. Társadalmi Nemek Tudománya e-Folyóirat, 2018/1, 46–67.

Kováts Eszter (2018d). A sokjelentésű gender és elhallgatott ideológiai különbségeink politikai ára. Mérce.hu, 2018. december 29. merce.hu/

Kováts Eszter (2019a). Limits of the Human Rights Vocabulary in Addressing Inequalities – Dilemmas of Justice in the Age of Culture Wars in Hungary. Intersections. East European Journal of Society and Politics, 2019/2, 60–80.

Kováts Eszter (2019b). „Not A Thing?” Rogers Brubaker’s Trans: Gender and Race in an Age of Unsettled Identities and Its Relevance for Central and Eastern Europe. Identities. Journal for Politics, Gender and Culture, No. 30–31, 2019/1–2, 124–130.

Kováts Eszter (2019c). Identitáspolitika: Túlkapás vagy a dolog maga? In: Itt van Amerika. Az amerikai politika hatása Magyarországon (szerk. Böcskei Balázs – Sebők Miklós). Atheneum Kiadó, 325–338.

Kováts Eszter (2020a). Post-Socialist Conditions and the Orbán Governments’ Gender Politics between 2010 and 2019 in Hungary. In: Right-Wing Populism and Gender. European Perspectives and Beyond (szerk. Dietze, Gabriele – Roth, Julia). Transcript Verlag, 81–108.

Kováts Eszter (2020b). Individualisierung gesellschaftlicher Problemlagen – Eine Kritik an heutiger Praxis der Intersektionalität. In: Irrwege – Analysen aktueller queerer Politik (szerk. Amelung, Till Randolf). Querverlag, 87–105.

Kováts Eszter (2020c). The culture war over the Istanbul Convention in East-Central Europe. Between right-wing polarisation and progressives’ blind spots, the culture war over ’gender’ rages with full force. IPS Journal, 2020. november 27. ips-journal.eu/

Kováts Eszter (2021a). Anti-gender politics in East-Central Europe: Right-wing defiance to West-Eurocentrism. Gender – Zeitschrift für Geschlecht, Kultur und Gesellschaft, 2021/1, 76–90.

Kováts Eszter (2021b). Zwischen Phobien und Hegemonien – Gender als Feindbild der Rechten und die Probleme mit einer progressiven Einheitsfront. In: Jahrbuch der Sexualitäten 2021 (szerk. Babenhauserheide, Melanie – Feddersen, Jan – Gammerl, Benno – Nicolaysen, Rainer – Wolf, Benedikt). Wallstein Verlag, 130–147.

Kováts Eszter (2021c). Baloldali leszámolás az identitáspolitikával: A német balos politikus keményen nekimegy a Zöldeknek. Azonnali.hu, 2021. június 7. azonnali.hu/

Kováts Eszter (2022a). Only ! know my gender: The individualist turn in gender theory and politics, and the right-wing opposition. Intersections. East European Journal for Society and Politics. 8(1): 110–127.

Kováts Eszter (2022b). Why Reality Should Matter for the Left. [Recenzió Kathleen Stock Material Girls – Why Reality Matters for Feminism című könyvéről] Progressive Post. 2022/18. 62–64. progressivepost – PDF

Kováts Eszter (2022c). Backlash – Normative biases and hegemonic fights in progressive academia. Illiberalism.org, 2022. május 12., illiberalism.org/

Kováts Eszter (2022d). Die „wahren Konservativen“ und kulturelle Hegemonie – Ideologische und diskursstrategische Verbindungen zwischen der Neuen Rechte in Deutschland und dem Orbán-Regime. In: Randgänge der Neuen Rechten – Philosophie, Minderheiten, Transnationalität (szerk. Vukadinović, Vojin Saša). (megjelenés alatt)

Kováts Eszter (szerk., 2016). Solidarity in Struggle – Feminist Perspectives on Neoliberalism in East-Central Europe. Friedrich-Ebert-Stiftung Budapest. library.fes.de/

Kováts Eszter (szerk., 2017). The Future of the European Union – Feminist Perspectives from East-Central Europe. Friedrich-Ebert-Stiftung. library.fes.de/

Kováts Eszter – Pető Andrea (2017). Anti-Gender Discourse in Hungary: A Discourse without a Movement? In: Anti-Gender Campaigns in Europe. Mobilizing against Equality, szerk. Kuhar, Roman – Paternotte, David. Rowman & Littlefield, 117–131.

Kováts Eszter – Põim, Maari (szerk., 2015). Gender as symbolic glue. The position and role of conservative and far right parties in the anti-gender mobilizations in Europe. Foundation for European Progressive Studies – Friedrich-Ebert-Stiftung. library.fes.de/ – pdf

Kováts Eszter – Schultz Nóra (2019). Nem puszta ellenségkép! Baloldaliak a „progresszív liberalizmusról” – válasz egy konzervatív felvetésre. Válasz Online, 2019. július 30. valaszonline.hu/

Kováts Eszter – Smejkalová, Kateřina (2019). Macht statt Moral. Der Rechtspopulismus in Osteuropa wird genährt durch die Arroganz des Westens und die wirtschaftliche Ausbeutung. IPG Journal, 2019. június 26. ipg-journal.de/

Kováts Eszter – Smejkalová, Kateřina (2020). Lázadás az utánzás ellen. Azonnali.hu, 2020. április 25. azonnali.hu/

Kováts Eszter – Soós Eszter Petronella (2014). Félelem a dominóelvtől? A gender-ellenes európai mobilizáció jelensége – francia esettanulmány és magyar kilátások. Társadalmi Nemek Tudománya e-Folyóirat, 2014/2, 106–124.

Kováts Eszter – Zacharenko, Elena (2020a). Így hagyja cserben az EU új genderstratégiája a közép-kelet-európai nőket. Mérce.hu, 2020. április 12. merce.hu/

Kováts Eszter – Zacharenko, Elena (2020b). How Fidesz and PiS exploit the culture war. International Politics and Society, 2020. április 29. ips-journal.eu/

Kováts, Eszter – Zacharenko, Elena (2021). The Right-Wing Opposition to „Gender” in the Light of the Ambiguity of the Meaning of the Term in EU Documents. Politické Vedy. Vol. 24, no. 4, 56-82. DOI.ORG/

Köpping, Petra (2018). Integriert doch erstmal uns! Eine Streitschrift für den Osten. Christoph Links Verlag.

Körösényi András (szerk. 2015). A magyar politikai rendszer – negyedszázad után. Osiris Kiadó.

Körösényi András (2017). Weber és az Orbán-rezsim: Plebiszciter vezérdemokrácia Magyarországon. Politikatudományi Szemle 2017/4, 7–28.

Körösényi András (2021). A populizmus mint ellenségkép. Válasz Online, április 6. valaszonline.hu/

Körösényi András (2022). A NER-elit szemébe mondta: nem vagytok konzervatívok – itt a Körösényi-beszéd teljes szövege! Válasz Online, június 14. valaszonline.hu/

Körösényi András – Illés Gábor – Gyulai Attila (2020). Az Orbán-rezsim. A plebiszciter vezérdemokrácia elmélete és gyakorlata. Osiris Kiadó.

Körösényi András – Illés Gábor – Metz Rudolf (2017). A politikai vezetők szerepe válsághelyzetekben: fogalmi-elméleti keret és kutatási kérdések. In: Viharban kormányozni. Politikai vezetők válsághelyzetekben (szerk. Körösényi András). Budapest: MTA TK PTI, 9–45.

Körösényi András – Mándi Tibor (2019). Miért nem vagyunk „új jobboldaliak”? Válasz Online, május 6. valaszonline.hu/

Kremmler, Katrin (2020). Decentering (Western) Europe: Rethinking global entanglements through the missing Eastern Semi-Periphery. Intersections. East European Journal of Society and Politics, 2020/3, 140–152.

Krizsán Andrea – Popa, Raluca Maria (2018). Contesting Gender Equality in Domestic-Violence Policy Debates: Comparing Three Countries in Central and Eastern Europe. In: Varieties of Opposition to Gender Equality in Europe (szerk. Verloo, Mieke). Routledge, 98–116.

Krizsán, Andrea – Roggeband, Conny (2018a). The Gender Politics of Domestic Violence. Routledge.

Krizsán, Andrea – Roggeband, Conny (2018b). Towards a Conceptual Framework for Struggles over Democracy in Backsliding States: Gender Equality Policy in Central Eastern Europe. Politics and Governance, 2018/3, 90–100.

Krizsán, Andrea – Roggeband, Conny (2019). Gendering democratic backsliding in Central and Eastern Europe. A comparative agenda. Center for Policy Studies. Central European Press.

Krizsán Andrea – Roggeband, Conny (2020). A nőjogi mozgalmak és az állam viszonya a beszűkülő demokráciákban. In: Támogatás és támadás. Női civil szervezetek az illiberális demokráciában (szerk. Fejős Anna – Szikra Dorottya). Budapest: Társadalomtudományi Kutatóközpont, 31–57.

Krizsán, Andrea – Roggeband, Conny (2021). Politicizing Gender and Democracy in the Context of the Istanbul Convention. Palgrave Macmillan.

Kubik, Jan (2019). FATIGUE and POPREBEL: What Are They All About? A Programmatic Statement. populism-europe.com/

Kuhar, Roman (2015). Playing with science: Sexual citizenship and the Roman Catholic Church counter-narratives in Slovenia and Croatia. Women’s Studies International Forum, 2015/March–April, 84–92.

Kuhar, Roman – Paternotte, David (szerk. 2017). Anti-Gender Campaigns in Europe. Mobilizing against Equality. Rowman & Littlefield.

Kuhar, Roman – Paternotte, David (2018). Disentangling and Locating the ‘Global Right’: Anti-Gender Campaigns in Europe. Politics and Governance, 2018/3, 6–19.

Kulpa, Robert (2014). Western leveraged pedagogy of Central and Eastern Europe: discourse of homophobia, tolerance and nationhood. Gender, Place & Culture, 2014/4, 431–448.

Laclau, Ernesto (2011[2007]). A populista ész. Noran Libro Kiadó

Laclau, Ernesto – Mouffe, Chantal (2014 [1985]). Hegemony and Socialist Strategy. Towards a Radical Democratic Politics. Verso.

Lakner Zoltán – Vasali Zoltán (2021). Nem is a társadalmat, hanem a politikát kellene érzékenyíteni [interjú Kováts Eszterrel]. Ellensúly, 2021/3. 3–17. Online: ellensuly.hu/

Laky Zoltán (2021). Nyugaton átoperálják a gyerekeket? 18 kérdés és válasz a nemváltó kiskorúakról. Válasz Online, július 26. valaszonline.hu/

Laky Zoltán (2022a). Gyermekvédelmi lázban ég az amerikai jobboldal is – de ott ennek tényleg tétje van. Válasz Online, április 27. valaszonline.hu/

Laky Zoltán (2022b). Orbán Viktor, a totem – így lett a magyar kormányfő a trumpi jobboldal példaképe. Válasz Online, május 23. valaszonline.hu/

Lang, Juliane (2015). Familie und Vaterland in der Krise. Der extrem rechte Diskurs um Gender. In: Anti-Genderismus. Sexualität und Geschlecht als Schauplätze aktueller politischer Auseinandersetzungen (szerk. Hark, Sabine – Villa, Paula Irene). Bielefeld: Transcript Verlag, 167–181.

Lang, Juliane (2017). „Gender“ und „Genderwahn“ – neue Feindbilder der extremen Rechten. Bundeszentrale für politische Bildung, november 20. bpb.de/

Lang, Juliane – Fritzsche, Christopher (2018). Backlash, neoreaktionäre Politiken oder Antifeminismus? Forschende Perspektiven auf aktuelle Debatten um Geschlecht. Feministische Studien, 2/18, 335–346.

Lang, Juliane – Peters, Ulrich (szerk. 2018). Antifeminismus in Bewegung. Aktuelle Debatten um Geschlecht und sexuelle Vielfalt. Hamburg: Marta Press

Latour, Bruno (2004). Why Has Critique Run out of Steam? From Matters of Fact to Matters of Concern. Critical Inquiry, 2004/Winter, 225–248.

Lauer, Stefan (2019). Verein deutsche Sprache: Mit Genderstern in den Weltuntergang. Belltower News, március 12. belltower.news/

Lehotai Orsolya (2016). „Genderideológia?” – A hazai genderellenes diszkurzusok és mozgolódások 2010 után. In: A civilek hatalma. A politikai tér visszafoglalása (szerk. Antal Attila). Noran Libro, 219–233.

Lenz, Ilse (2018). Von der Sorgearbeit bis #MeToo. Aktuelle feministische Themen und Debatten in Deutschland. Aus Politik und Zeitgeschichte, 17/2018. bpb.de/

Lenz, Ilse (2019). Intersektionale Konflikte in sozialen Bewegungen. Forschungsjournal Soziale Bewegungen, 2019/3, 408-423.

Lilla, Mark (2017). The Once and Future Liberal. After Identity Politics. Harper Collins Publishers.

Lindsay, James – Pluckrose, Helen (2020). Cynical Theories: How Activist Scholarship Made Everything about Race, Gender, and Identity – and Why This Harms Everybody. Durham, North Carolina: Pitchstone Publishing.

Linkerhand, Koschka (2017). Treffpunkt im Unendlichen. Das Problem mit der Identität. In: Beißreflexe, Kritik an queerem Aktivismus, autoritären Sehnsüchten, Sprechverboten. (szerk. L’Amour laLove, Patsy). Querverlag, 52–60.

Lobin, Henning (2021). Sprachkampf. Wie die Neue Rechte die deutsche Sprache instrumentalisiert. Berlin: Dudenverlag.

Lo, Clarence Y. H. (1982). Countermovements and conservative movements in the contemporary U.S. Annual Review of Sociology, 107–134.

Lombardo, Emanuela – Meier, Petra – Verloo, Mieke (2009). Stretching and bending gender equality: A discursive politics approach, In: The Discursive Politics of Gender Equality. Stretching, Bending and Policymaking (szerk. Lombardo, Emanuela – Meier, Petra – Verloo, Mieke). Routledge, 1–18.

Lóránd Zsófia (2006). Nemi identitás és nemi szerep a Fidesz diskurzusában. In: Fideszvalóság (szerk. Szabó Márton), L’Harmattan, Budapest, 75–95.

Lóránd Zsófia (2019). Creating feminism in the shadow of male heroes. That other story of 1989, Eurozine, július 12. eurozine.com/

Lotta – Antifaschistische Zeitung aus NRW, Rheinland-Pfalz und Hessen (2014). ’Kampf dem Genderismus’ – Antifeminismus als Scharnier zwischen extremer Rechter, Konservatismus und bürgerlichem Mainstream, Ausgabe #57. lotta-magazin.de/

Maďarová, Zuzana (2015). Love and Fear. Argumentative Strategies Against Gender Equality in Slovakia. In: Anti-Gender Movements on the Rise? Strategising for Gender Equality in Central and Eastern Europe. Heinrich-Böll-Stiftung, 33–42. pl.boell.org/

Maďarová, Zuzana – Valkovičová, Veronika (2019). From weirdoes to political actors – the journey of Slovak gender ideology rhetoric. Gunda-Werner-Institut, május 3. gwi-boell.de/

Magyari Péter (2020). 45 percen át vitatkoztak Európa vezetői Orbánnal a „gender” szóról. 444.hu, október 26. 444.hu/

Maihofer, Andrea – Schutzbach, Franziska (2015). Vom Antifeminismus zum ‚Anti-Genderismus‘. Eine zeitdiagnostische Betrachtung am Beispiel Schweiz. In: Anti-Genderismus. Sexualität und Geschlecht als Schauplätze aktueller politischer Auseinandersetzungen (szerk. Hark, Sabine –Villa, Paula Irene). Bielefeld: Transcript Verlag. 201–207.

Mair, Peter (2006). Ruling the void? The hollowing of Western Democracy, New Left Review 42, Nov-Dec: 25-51.

Mándi Tibor (2015). 1. fejezet. Politikai gondolkodás. In: A magyar politikai rendszer – negyedszázad után (szerk. Körösényi András). Osiris Kiadó, 13–34.

Mangold, Anna Katharina (2018). Stationen der Ehe für alle in Deutschland. Bundeszentrale für politische Bildung, augusztus 9. bpb.de/

Manow, Philip (2018). Die politische Ökonomie des Populismus. Suhrkamp.

Mansbridge, Jane – Shames, Shauna L. (2008). Toward a Theory of Backlash: Dynamic Resistance and the Central Role of Power. Politics & Gender, 2008/4, 623–634.

Marsh, David (2010). Meta-Theoretical Issues. In: Theory and Methods in Political Science (szerk. Marsh, David – Stoker, Gerry). Palgrave Macmillan, 3. kiadás, 212–231.

Mau, Steffen (2020). Lütten Klein. Leben in der ostdeutschen Transformations-gesellschaft. Suhrkamp Verlag.

Mau, Steffen – Lux, Thomas – Gülzau, Fabian (2020). Die drei Arenen der neuen Ungleichheitskonflikte. Eine sozialstrukturelle Positionsbestimmung der Einstellungen zu Umverteilung, Migration und sexueller Diversität. Berliner Journal für Soziologie, december 1. 1-30.

Mayer, Stefanie – Sauer, Birgit (2017). “Gender ideology” in Austria: Coalitions around an empty signifier. In: Anti-Gender Campaigns in Europe. Mobilizing against Equality. (szerk. Kuhar, Roman – Paternotte, David). Rowman & Littlefield, 23–40.

Mayer, Stefanie – Ajanovic, Edma – Sauer, Birgit (2018a). Geschlecht als Natur und das Ende der Gleichheit. Rechte Angriffe auf Gender als Element autoritärer politischer Konzepte. Femina Politica. Zeitschrift für feministische Politikwissenschaft, 2018/1, 47–61.

Mayer, Stefanie – Ajanovic, Edma – Sauer, Birgit (2018b). Kampfbegriff „Gender-Ideologie“. Zur Anatomie eines diskursiven Knotens. Das Beispiel Österreich“. In: Antifeminismus in Bewegung. Aktuelle Debatten um Geschlecht und sexuelle Vielfalt (szerk. Lang, Juliane – Peters, Ulrich). Hamburg: Marta Press, 37–59.

McCaffrey, Dawn – Keys, Jennifer (2000). Competitive Framing Processes in the Abortion Debate: Polarization-vilification, Frame Saving, and Frame Debunking. The Sociological Quarterly, Vol. 41. Number 1, 41–61.

McIntrye, Lee (2018). Did Postmodernism Lead to Post-Truth? In: Post-Truth. MIT Press, 123-150.

Melcher, Reinhold (2020). Wer sind die AfD-Wähler*innen? Metamorphosen einer Partei als Basis ihres Erfolges. in Smarte Spalter – Die AfD zwischen Bewegung und Parlament (szerk. ) Schroeder, Wolfgang – Weßels, Bernhard), Dietz Verlag. 44–66.

Melegh, Attila (2006). On the East-West Slope. Globalization, nationalism, racism and discourses on Central and Eastern Europe. Budapest – New York: CEU Press.

Menkens, Sabine (2021). Kulturkampf um das Transsexuellen-Gesetz. Die Welt, március 11. welt.de/

Merriam-Webster Dictionary (é.n.). Gender. merriam-webster.com/

Mészáros György (2018). Az LMBT+ identitások és mozgalom politikai gazdaságtana a félperiférián. Fordulat, 24. szám, 215–241.

Meyer, David S. – Staggenborg, Suzanne (1996). Movements, Countermovements and the Structure of Political Opportunity. American Journal of Sociology, 1996/6, 1628–1660.

Michaels, Walter Benn (2008). Against Diversity. New Left Review, No. 52, 33–36.

Mihály Kálmán (2015). Így pénzel a Fidesz egy álcivil szervezetet, ami aztán „független civilként” védi a kormányt. Átlátszó, május 7. oktatas.atlatszo.hu/

Mikecz Dániel (2018). A globalizációkritikus mozgalom Magyarországon. Zöldek, pacifisták, házfoglalók. L’Harmattan.

Mikecz Dániel (2020). Semmit rólunk nélkülünk. Tüntetések, politikai aktivizmus az Orbán-rezsim idején. TK Politikatudományi Intézet – Napvilág Kiadó.

Mitzen, Jennifer (2006). Ontological Security in World Politics: State Identity and the Security Dilemma. European Journal of International Relations. Vol. 12(3): 341–370.

Moffitt, Benjamin (2015). How to Perform Crisis: A Model for Understanding the Key Role of Crisis in Contemporary Populism. Government and Opposition, 2015/2, 189–217.

Moffitt, Benjamin – Tormey, Simon (2014). Rethinking Populism: Politics, Mediatisation and Political Style. Political Studies. Vol. 62, 381–397.

Mos, Martijn (2020a). Ambiguity and interpretive politics in the crisis of European values: evidence from Hungary. East European Politics, 2020/2, 267–287.

Mos, Martijn (2020b). The anticipatory politics of homophobia: explaining constitutional bans on same-sex marriage in post-communist Europe. East European Politics, 2020/3, 395–416.

Moss, Kevin (2017). Russia as the saviour of European civilization: Gender and the geopolitics of traditional values. In: Anti-Gender Campaigns in Europe. Mobilizing against Equality. (szerk. Kuhar, Roman –Paternotte, David). Rowman & Littlefield, 195–214.

Motakef, Mona (2015). Prekarisierung. Bielefeld: Transcript Verlag.

Mouffe, Chantal (2000). Politics and Passions: the Stakes of Democracy. Ethical Perspectives, 2000/2–3, 146–150.

Mouffe, Chantal (2005). On the Political. Routledge.

Mouffe, Chantal ([2005] 2011). A politika és a politikai [ford. Horváth Szilvia]. Századvég, 60. szám, 25–48.

Mudde, Cas (2007). Populist Radical Right Parties in Europe. Cambridge University Press.

Mudde, Cas (2019). The Far Right Today. Polity Press.

Mudde, Cas – Rovira Kaltwasser, Cristóbal (2017). Populism: A Very Short Introduction. New York: Oxford University Press.

Müller, Martin (2018). In Search of the Global East: Thinking between North and South, Geopolitics, 2018/3, 734–755.

Müller, Yves (2010). Gegen Feminismus und »Dekadenz« – die Neue Rechte in der Krise? In: »Was ein rechter Mann ist…« Männlichkeiten im Rechtsextremismus (szerk. Claus, Robert – Lehnert, Esther – Müller, Yves). Rosa-Luxemburg-Stiftung – Karl Dietz Verlag.

Nagle, Angela (2017). Kill All Normies. Online Culture Wars from 4chan and Tumblr to Trump and the Alt-Right. Winchester/Washington Zero Books.

Nagy Zsófia (2020). The Discursive Construction of Crisis: Hungary’s Spiral to Populism. Communication, Culture & Critique, 2020/1, 1–4.

Näser-Lather, Marion (2019). Wider den Genderismus! Kritiken und Polemiken gegen die Gender Studies in akademischen Kontexten. In: Backlash!? Antifeminismus in Wissenschaft, Politik und Gesellschaft (szerk. Näser-Lather, Marion – Oldemeier, Anna Lena – Beck, Dorothee). Roßdorf: Ulrike Helmer Verlag, 105–127.

Näser-Lather, Marion – Anna Lena Oldemeier – Dorothee Beck (szerk. 2019). Backlash?! Antifeminismus in Wissenschaft, Politik und Gesellschaft. Ulrike Helmer Verlag

Niehr, Thomas – Reissen-Koch, Jana (2019). Volkes Stimme? Zur Sprache des Rechtspopulismus. Bundeszentrale für politische Bildung.

Nógrádi Noá (2015). Should she be granted asylum? Examining the justifiability of the persecution criterion and nexus clause in asylum law. Etikk i praksis. Nordic Journal of Applied Ethics, 10(2), 1–17.

Nógrádi Noá (2017). A nők elleni erőszakkal szemben fellépni nem férfiellenes, és transzneműséghez sem vezet – Az Isztambuli Egyezményről. Kettős Mérce, március 11. merce.hu/

Nógrádi Noá (2021). Jön az állam fehér lovon, és megmenti az életképtelen nőket [Sarkadi Nagy Márton interjúja]. Átlátszó.hu, május 17. videkicsajok.atlatszo.hu/

Nussbaum, Martha C. (1999). The Professor of Parody. The hip defeatism of Judith Butler. New Republic, február 22., newrepublic.com/

Oakley, Ann (2016 [1972]). Sex, Gender and Society. New York: Harper Colophon Books.

Olderdissen, Christine (2020). Luise F. Pusch und der Genderstern [interjú Luise Pusch nyelvésszel]. Genderleicht.de, december 10. genderleicht.de/

Ostner, Ilona (2000). From equal pay to equal employability: Four decades of European gender policies. In: Gender Policies in the European Union (szerk. Rossilli, Mariagrazia). Frankfurt – New York: Peter Lang, 25–42.

Oswald, Michael (2019). Strategisches Framing. Springer Verlag.

Parsons, Craig (2010). Constructivism and Interpretive Theory. In: Theory and Methods in Political Science (szerk. Marsh, David – Stoker, Gerry). Palgrave Macmillan, 3. kiadás, 80–98.

Paternotte, David (2015). Blessing the Crowds. Catholic Mobilisations against Gender in Europe. In: Anti-Genderismus. Sexualität und Geschlecht als Schauplätze aktueller politischer Auseinandersetzungen.ó (szerk. Hark, Sabine – Villa, Paula Irene). Bielefeld: Transcript Verlag, 129–147.

Paternotte, David –van der Dussen, Sophie – Piette, Valérie (szerk., 2016). Habemus gender! Déconstruction d’une riposte religieuse. Editions de l’Université de Bruxelles.

Paternotte, David (2020). Backlash: A misleading narrative. Engenderings. LSE Blogs, március 30. blogs.lse.ac.uk/

Perinelli, Massimo (2016). Post Colonia. Feminismus, Antirassismus und die Krise der Flüchtlinge. Zeitschrift Luxemburg, április. zeitschrift-luxemburg.de/

Perintfalvi Rita (2015). A genderellenes kultúrharc valódi arca avagy egy újfajta politikai és vallási fundamentalizmus megjelenése Európában? Magyar Női Érdekérvényesítő Szövetség.

Perintfalvi Rita (2018). A vallási fundamentalizmus és a politikai tekintélyelvűség egymásra találása a genderellenes és az emberi jogok elleni támadásokban. Társadalmi Nemek Tudománya e-Folyóirat, 2018/1, 68–84.

Petersen, Leonie (2020). Genderbezogener Antifeminismus in deutschen Zeitungen am Beispiel der Frankfurter Allgemeinen Zeitung, der Welt, Spiegel Online und der Süddeutschen Zeitung [MA szakdolgozat]. Europa Universität Viadrina Frankfurt/Oder.

Pető Andrea (2012). From a “non-science” to gender analyses? Usage of sex/gender in Hungarian. In: Translating Gender. The Uses and Abuses of the Sex/Gender Distinction (szerk. Braidotti, Rosi – Berteke, Waaldijk). AtGender, 62–63. atgender.eu/ – PDF

Pető Andrea (2015). Epilogue. In: Gender as symbolic glue. The position and role of conservative and far right parties in the anti-gender mobilizations in Europe (szerk. Kováts Eszter – Põim, Maari). Brussels – Budapest: Foundation for European Progressive Studies – Friedrich-Ebert-Stiftung, 126–131.

Pető Andrea (2018). Eastern Europe: Gender Research, Knowledge Production and Institutions. In Handbuch Interdisziplinäre Geschlechterforschung (szerk. Kortendiek, Beate – Riegraf, Birgit – Sabisch, Katja). Wiesbaden: Springer VS, 1535–1545.

Pető Andrea (2020). Academic Freedom and Gender Studies: An Alliance Forged in Fire. Gender and Sexuality Journal, Vol. 15, 9–24.

Pető Andrea – Tarajossy Zsuzsa (2008). A nők és a férfiak története Magyarországon a hosszú 20. században. Kiegészítő tananyag a középiskolák számára. Budapest: Szociális és Munkaügyi Minisztérium, 2008.

Pfahl-Traughber, Armin (2019a). Was die „Neue Rechte” ist – und was nicht. Bundeszentrale für politische Bildung. bpb.de/

Pfahl-Traughber, Armin (2019b). Die AfD und der Rechtsextremismus: Eine Analyse aus politikwissenschaftlicher Perspektive. Springer VS.

Piscopo, Jennifer M. and Denise M. Walsh (2020). Backlash and the Future of Feminism (Special Issue dedicated to backlash). Signs. Journal of Women in Culture and Society. 2020/2 (Winter).

Political Capital (2016). The Weaponization of Culture: Kremlin’s traditional agenda and the export of values to Central Europe. politicalcapital.hu/

Political Capital (2018). Összeesküvés-elméletek, álhírek, babonák a magyar közvéleményben. politicalcapital.hu/ – PDF

Political Capital (2021). A Fidesz EP képviselőcsoport álláspontjának egyezése néhány nemzeti párt véleményével. Facebook, március 22. facebook.com/

Pollatschek, Nele (2020). Gendern macht die Diskriminierung nur noch schlimmer. Der Tagesspiegel. augusztus 30. tagesspiegel.de/

Polyák Gábor – Urbán Ágnes (2016). Az elhalkítás eszközei. Politikai beavatkozások a médiapiac és a nyilvánosság működésébe. Médiakutató, 2016/3–4, 109–123.

Puar, Jasbir (2007). Terrorist Assemblages. Homonationalism in Queer Times. Duke University Press

Pusch, Luise (2020). Für eine gerechte Sprache. Cicero, szeptember 23. cicero.de/

Rácz András (2021). A mai tüntetés apropóján kíváncsiságból elkezdtem összeolvasni az orosz LMBTQI-ellenes szabályozást és a kormány által hamarosan az Országgyűlés elé terjesztendő ún. „pedofil-törvényt”. Facebook, június 14. facebook.com/

Rath, Christian (2020). Gesetzesentwurf im generischen Feminimum. „Gläubigerin“ und „Schuldnerinnen“. Tageszeitung, október 13. taz.de/

Rawłuszko, Marta (2019). And If the Opponents of Gender Ideology Are Right? Gender Politics, Europeanization, and the Democratic Deficit. Politics & Gender, 2019/2, 1–23.

Reilly-Cooper, Rebecca (2016). Gender is not a spectrum. Aeon, június 28. aeon.co/

Repo, Jemima (2016). The Biopolitics of Gender. Oxford University Press.

Revers, Matthias –Traunmüller Richard (2020). Is Free Speech in Danger on University Cam-pus? Some Preliminary Evidence from a Most Likely Case. Kölner Zeitschrift für Soziologie und Sozialpsychologie 72 (3), 471–497.

Risman, Barbara J. – Myers, Kristen –Sin, Ray (2018). Limitations of the Neoliberal Turn in Gender Theory: (Re)Turning to Gender as a Social Structure. Gender Reckonings – New Social Theory and Research. (szerk. Messerschmidt, James W. – Yancey Martin, Patricia – Messner, Michael A. – Connell, Raewyn). NYU Press, 178–189.

Robcis, Camille (2015). A New Dreyfus Affair? Catholics, the „Theory of gender”, and the Turn to the Human in France. The Journal of Modern History, 2015/3, 892–923.

Rodrik, Dani (2018). Populism and the economics of globalization. Journal of International Business Policy. drodrik.scholar.harvard.edu/ – PDF

Roggeband, Conny (2018). The Good, the Bad and the Ugly. Making Sense of Opposition to Feminisms from a Social-Movement Perspective. In Varieties of Opposition to Gender Equality in Europe (szerk. Verloo, Mieke). New York – London: Routledge, 19–37.

Roitman, Janet (2011). Crisis. In: Political Concepts: A Critical Lexicon. politicalconcepts.org/

Rooduijn, Matthijs – Van Kessel, Stijn – Froio, Caterina – Pirro, Andrea – De Lange, Sarah –Halikiopoulou, Daphne – Lewis, Paul – Mudde, Cas – Taggart, Paul (2020). The PopuList: An Overview of Populist, Far Right, Far Left and Eurosceptic Parties in Europe (dataset). PopuList 2.0. popu-list.org

Roßhart, Julia (2007). Bedrohungsszenario „Gender”. Gesellschaftliches Geschlechterwissen und Antifeminismus in der Medienberichterstattung zum Gender Mainstreaming [MA szakdolgozat]. Universität Potsdam.

Rovira Kaltwasser, Cristóbal – Taggart, Paul – Ochoa Espejo, Paulina – Ostiguy, Pierre (2017). The Oxford Handbook of Populism. Oxford University Press.

Rydgren, Jens (2007). The Sociology of the Radical Right. Annual Review of Sociology. Vol. 33, 241–262.

Sallay Viola – Martos Tamás (2018). A Grounded Theory (GT) módszertana. Magyar Pszichológiai Szemle, 2018/1, 11–28.

Salonas, Elvira (2018). Geschlecht als Wille und Design. Zur Kritik an der queeren Multiplikation von Geschlechtsidentitäten. In: Feministisch streiten. Texte zu Vernunft und Leidenschaft unter Frauen (szerk. Linkerhand, Koschka). Querverlag, 188–202.

Salzborn, Samuel (2017). Angriff der Antidemokraten. Die völkische Rebellion der Neuen Rechten. Beltz Juventa.

Sarkadi Nagy Márton (2021a). Kelet-Közép-Európában terjeszkedik a Lengyelországban sikeres ultrakatolikus szervezet. Átlátszó, január 4. vilagterkep.atlatszo.hu/

Sarkadi Nagy Márton (2021b). Egy alapítványon keresztül önti a pénzt a kabinetiroda az Alapjogokért Központba. Átlátszó, március 4. atlatszo.hu/

Sarkadi Nagy Márton (2021c). Így hengerel Közép-Európában a genderellenes hálózat. Átlátszó, május 20. vilagterkep.atlatszo.hu/

Sarkadi Nagy Márton (2021d). Külföldi szövetségesek, „civil” szervezetek segítik a genderideológia fantomjával hadakozó kormányt. Átlátszó, június 1. atlatszo.hu/

Sauer, Birgit (2017). Gesellschaftstheoretische Überlegungen zum europäischen Rechtspopulismus. Zum Erklärungspotenzial der Kategorie Geschlecht. Politische Vierteljahresschrift, 2017/, 3–22.

Sauer, Birgit (2019). Anti-feministische Mobilisierung in Europa. Kampf um eine neue politische Hegemonie? Zeitschrift für Vergleichende Politikwissenschaft, Vol. 13, 339–352.

Sax, Leonard (2002). How common is intersex. A response to Anne Fausto-Sterling. Journal of Sex Research, 2002/3, 174–178.

Scheele, Sebastian (2016). Von Antifeminismus zu ‚Anti-Genderismus’? Eine diskursive Verschiebung und ihre Hintergründe (Keynote auf der Tagung ‚Gegner*innenaufklärung – Informationen und Analysen zu Antifeminismus’). Berlin: Gunda-Werner-Institut in der Heinrich-Böll-Stiftung.

Scheiring Gábor (2019). A posztszocialista felhalmozóállam. Magyarország a demokrácia hanyatlásától az autoriter államkapitalizmusig. Napvilág Kiadó.

Scheiring, Gábor (2020). The Foundations of Hybrid Authoritarian State Capitalism in Hungary. Sociology: Theory, Methods, Marketing, 2020/1, 119–131.

Scheiring, Gábor (2021). Dependent development and authoritarian state capitalism: Democratic backsliding and the rise of the accumulative state in Hungary. Geoforum, Vol 124. 267–278.

Schmincke, Imke (2015). Das Kind als Chiffre politischer Auseinandersetzung am Beispiel neuer konservativer Protestbewegungen in Frankreich und Deutschland. In: Anti-Genderismus. Sexualität und Geschlecht als Schauplätze aktueller politischer Auseinandersetzungen, (szerk. Hark, Sabine – Villa, Paula Irene). Bielefeld: Transcript Verlag. 93–107.

Schmincke, Imke (2018). Frauenfeindlich, sexistisch, antifeministisch? Begriffe und Phänomene bis zum aktuellen Antigenderismus. Aus Politik und Zeitgeschichte, 2018/17, 28–33.

Schmitt, Carl (2002). A politikai fogalma: válogatott politika- és államelméleti tanulmányok. Budapest: Osiris.

Schlak, Martin (2014). Auf einen Tee mit der AfD. Euro-Ausstieg war gestern: In der Alternative für Deutschland haben nun bibeltreue Christen und Ultrakonservative das Sagen. Der Freitag, 2014/12. freitag.de/

Schroeder, Wolfgang – Weßels, Bernhard (szerk. 2020). Smarte Spalter – Die AfD zwischen Bewegung und Parlament. Dietz Verlag.

Schrupp, Antje (2021). Der Kampf ums Geschlecht. Warum biologische Realitäten existieren, aber längst nicht alles sind. Blätter für deutsche und internationale Politik. 2021/5, 113–120. blaetter.de/

Schutzbach, Franziska (2018). Die Rhetorik der Rechten. Rechtspopulistische Diskursstrategien im Überblick. Xanthippe Verlag.

Schutzbach, Franziska (2019). Antifeminismus macht rechte Positionen gesellschaftsfähig, Gunda-Werner-Institut, 2019. május 3. gwi-boell.de/

Scott, Joan Wallach (2001[1986]). Társadalmi nem (gender): A történeti elemzés hasznos kategóriája. In: Van-e a nőknek történetük? (szerk. Scott, Joan Wallach). Budapest: Balassi, 126–160.

Scott, Joan Wallace (2013). The Uses and Abuses of Gender. Tijdschrift voor Genderstudies. 2013/1, 63–77.

Siri, Jasmin (2015). Paradoxien konservativen Protests. Das Beispiel der Bewegungen gegen Gleichstellung in der BRD, in: Anti-Genderismus. Sexualität und Geschlecht als Schauplätze aktueller politischer Auseinandersetzungen (szerk. Hark, Sabine – Villa, Paula Irene). Bielefeld: Transcript Verlag, 239–256.

Siri, Jasmin (2016). Geschlechterpolitische Positionen der Partei Alternative für Deutschland. In: Die Alternative für Deutschland. Programmatik, Entwicklung und politische Verortung (szerk. Häusler, Alexander). Springer Verlag, 69–80.

Siri, Jasmin (2018). Kampfzone Gender. Nicolai Verlag.

Sleptcov, Nikita (2018). Political Homophobia as a State Strategy in Russia. Journal of Global Initiatives: Policy, Pedagogy, Perspective. 2018/1, 140–161.

Slootmaeckers, Koen (2019). Constructing European Union Identity through LGBT Equality Promotion: Crises and Shifting Othering Processes in the European Union Enlargement. Political Studies Review. 1–16.

Snow, David A. – Benford, Robert D. (1992). Master Frames and Cycles of Protest. In: Frontiers in Social Movement Theory (szerk. Morris, Aldon D. – McClurg Mueller, Carol). New Haven: Yale University Press, 133–155.

Snow, David – Rochford, E. Burke – Worden, Steven K. – Benford, Robert (1986). Frame Alignment Processes, Micromobilization, and Movement Participation. American Sociological Review, 1986/4, 464–481.

Snyder, Jack (2020). Backlash against human rights shaming: emotions in groups. International Theory, 2020/1, 109–132.

Soiland, Tove (2008). Die Verhältnisse gingen und die Kategorien kamen. Intersectionality oder Vom Unbehagen an der amerikanischen Theorie. Querelles-net, querelles-net.de/

Soiland, Tove (2011). Queer, flexibel, erfolgreich – Haben dekonstruktive Ansätze den Feminismus entwaffnet? AK – analyse & kritik – Zeitung für linke Debatte und Praxis Nr. 558, február 18. akweb.de/

Soiland, Tove (2017). Queering gender als Bestandteil spätkapitalistischer Subjektivierung - Vortrag @e*camp. E*vibes. evibes.org/ – PDF

Solty, Ingar (2015). Öffentliche Schulbildung, Sexualerziehung und rechter Widerstand gegen kulturelle Liberalisierung: Lassen sich die Bewegung gegen den „Bildungsplan 2015” in Baden-Württemberg und die Bewegung gegen „Common Core” in den USA vergleichen? In: Unheilige Allianz. Das Geflecht von christlichen Fundamentalisten und politisch Rechten am Beispiel des Widerstands gegen den Bildungsplan in Baden-Württemberg. (szerk. Billmann, Lucie), Rosa-Luxemburg-Stiftung, 30–37.

Sólyom Eszter (2020). “We Don’t Want the Gender Frenzy”: Analysing Anti-Gender Discourse in Hungary [MA szakdolgozat]. University of Aberdeen.

Somek, Alexander (2021). Moral als Bosheit. Mohr Siebek. Rechtsphilosophische Studien.

Speck, Sarah – Villa, Paula Irene (2020). Das Unbehagen mit den Gender Studies. Ein Gespräch zum Verhältnis von Wissenschaft und Politik. Open Gender Journal, december 18.

Stambolis-Ruhstorfer, Michael – Tricou, Josselin (2017). Resisiting „gender theory” in France: A fulcrum for religious action in a secular society. In: Anti-Gender Campaigns in Europe. Mobilizing against Equality (szerk. Kuhar, Roman – Paternotte, David). Rowman & Littlefield, 79–98.

Stein, Dörte (2021). Gendern als Ausschlusskriterium: Symbolkämpfe in der Sackgasse. Tageszeitung online. 2021. július 3. taz.de/

Stiegler, Barbara (2012). Gender Mainstreaming: überflüssig oder kontraproduktiv? Eine Diskussion. Bundeszentrale für politische Bildung. bpb.de/

Stock, Kathleen (2019). Can You Change Your Gender? The Philosopher, 2019/Summer, 19–23.

Stock, Kathleen (2021). Material Girls. Why Reality Matters for Feminism. Fleet.

Stoeckl, Kristina (2020). The rise of the Russian Christian Right: the case of the World Congress of Families. Religion, State & Society, 2020/4, 223–238.

Stöber, Rudolf (2021). Genderstern und Binnen-I. Zu falscher Symbolpolitik in Zeiten eines zunehmenden Illiberalismus. Publizistik, Vol. 66, 11–20.

Stölting, Erhard (2000). The East of Europe: A Historical Construction. In: Biographies and the division of Europe: experience, action, and change on the ‘Eastern side’ (szerk. Breckner, Roswitha – Kalekin-Fishman, Devorah – Miethe, Ingrid). Opladen: Leske u. Budrich, 23–38.

Stratigaki, Maria (2004). The cooptation of gender concepts in EU policies: The case of ‘reconciliation of work and family’. Social Politics, 2004/1, 30–56.

Strube, Sonja A. – Perintfalvi, Rita – Hemet, Raphaela – Metzte, Miriam – Sahbaz, Cicek (szerk. 2021). Anti-Genderismus in Europa. Allianzen von Rechtspopulismus und religiösem Fundamentalismus. Mobilisierung – Vernetzung – Transformation. Bielefeld: Transcript Verlag.

Strübing, Jörg (2014). Grounded Theory. Zur sozialtheoretischen und epistemologischen Fundierung eines pragmatischen Forschungsstils. Springer Verlag. 3. Auflage.

Suchland, Jennifer (2011). Is Postsocialism Transnational? Signs: Journal of Women in Culture and Society, 2011/4, 837–862.

Stubnya Bence (2021). Az EU-csatlakozás hiú reményei is fűtik a keleti tagállamok LMBT- és genderellenes mozgalmait [interjú Kováts Eszterrel]. G7, 2021. július 3. g7.hu/

Suissa, Judith – Alice Sullivan (2021). The Gender Wars, Academic Freedom and Education. Journal of Philosophy of Education. 2021/1, 55–82.

Susemichel, Lea – Kastner, Jens (2018). Identitätspolitiken. Konzepte & Kritiken in Geschichte & Gegenwart der Linken. Münster: UNRASt-Verlag.

Swiebel, Joke (2016). Gender and sexualities at the United Nations. In: Habemus gender! Déconstruction d’une riposte religieuse (Paternotte, David – van der Dussen, Sophie –Piette, Valérie) Brussels: Editions de l’Université de Bruxelles, 25–41.

Szabó Márton (1998). Az ellenség neve. Jószöveg könyvek.

Szabó Márton (2006). Egy politikai párt diszkurzív valósága (Előszó). In: Fideszvalóság. Diszkurzív politikatudományi értelmezések (szerk. Szabó Márton). Budapest: L’Harmattan, 7–10.

Szabó Márton (2007). Ellenfél és ellenség a politikában. Politikatudományi Szemle, 2007/1, 9–20.

Szabó Márton (2016). XV. fejezet. A politikai ellenségek értelmezéstana, és XVI. fejezet. Politikai ellenfelek. In: Uő: Diszkurzív politikatudomány. Bevezetés a politika interpretatív szemléletébe és kutatásába. Budapest: Osiris Kiadó, 281–329.

Szabó Máté (2001). Társadalmi mozgalmak és politikai tiltakozás – történeti és összehasonlító perspektívában. Budapest: Rejtjel Kiadó

Szabó Máté (szerk. 2021). 1968 tiltakozási hulláma fél évszázad visszfényében. Bibó István Szakkollégium.

Szikra Dorottya (2018). Ideológia vagy pragmatizmus? Családpolitika az orbáni illiberális demokráciában. In: Lépték és irónia: Szociológiai kalandozások (szerk. Bozóki András – Füzér Katalin). Budapest: L’Harmattan, 219–241.

Szombati Kristóf – Szilágyi Anna (2020). Enemy in the Making. The Language of “Anti-Sorosism” in the U.S. and Hungary. Political Research, július 9. politicalresearch.org/

Szűcs Zoltán Gábor (2018). Mi a jelentősége annak, hogy Magyarországon jelenleg kompetitív autoriter rezsim van? Ellensúly, 2018/1, 43–54.

Taguieff, Pierre-André (1988). Les métamorphoses du racisme. Hommes & Migrations. 1988/1114 (július–szeptember), 114–129.

Takács Judit (2005, szerk.). A lélek műtétei. Új Mandátum Könyvkiadó.

Taramundi, Dolores Morondo (2020). Gender-Based Violence against Women and International Protection Needs: The Contribution of the Istanbul Convention. In: International Law and Violence Against Women. Europe and the Istanbul Convention (szerk. Niemi, Johanna – Peroni, Lourdes – Stoyanova, Vladislava), Routledge, 241–256.

Tarrow, Sidney (2011). Making Meanings. In: Power in Movement. Social Movements and Contentious Politics. Cambridge University Press, 140–156.

Techet Péter (2010). Alain de Benoist portréja: eszmetörténeti életrajz a francia filozófusról. Valóság. 53. évf. 2. szám. 95–109.

Techet Péter (2021a). Volt, amikor a baloldal akarta összemosni a pedofíliát a homoszexualitással. Azonnali.hu, június 26. azonnali.hu/

Techet Péter (2021b). Kimarad az AfD a Fidesz európai terveiből? Azonnali.hu, július 3. azonnali.hu/

Teidelbaum, Lucius (2015). „Kein Bildungsplan unter der Ideologie des Regenbogens” – Homo- und transphobe Straßenproteste gegen den Entwurf eines neuen Bildungsplans in Stuttgart. In: Unheilige Allianz. Das Geflecht von christlichen Fundamentalisten und politisch Rechten am Beispiel des Widerstands gegen den Bildungsplan in Baden-Württemberg (szerk. Billmann, Lucie). Rosa-Luxemburg-Stiftung, 6–14.

Temkina, Anna – Zdravomyslova Elena (2003). Gender Studies in Post-Soviet Society: Western Frames and Cultural Differences. Studies in East European Thought, 2003/1, 51–61.

Ther, Philipp (2019). Das andere Ende der Geschichte. Über die Große Transformation. Suhrkamp Verlag.

Tikhomirova, Anastasia (2020). So antifeministisch und frauenfeindlich ist die AfD. Volksverpetzer, augusztus 13. volksverpetzer.de/

Trumann, Andrea (2018). Von der Dekonstruktion der Identität hin zu ihrer Verfestigung. Eine Auseinandersetzung mit Judith Butler und ihren Adept*innen. In: materializing feminism. Positionierungen zu Ökonomie, Staat und Identität (szerk. Beier, Friederike – Haller, Lisa Yashodara – Haneberg, Lea). Münster: UNRAST Verlag, 119–140.

Tuider, Elisabeth – Bruns-Bachmann, Petra – Koppermann, Carola – Timmermanns, Stefan – Müller, Mario (2012). Sexualpädagogik der Vielfalt: Praxismethoden zu Identitäten, Beziehungen, Körper und Prävention für Schule und Jugendarbeit. Beltz Juventa.

Uhde, Zuzana (2016). From Women’s Struggles to Distorted Emancipation. International Feminist Journal of Politics, 2016/3, 390–408.

Valkovičová, Veronika (2017). ’Regrettably, it seems that breaking one border causes other to tumble’ – Nationalism and homonegativity in the 2015 Slovak Referendum. Politique européenne, No. 55, 87–115.

Vallier, Kevin (2021). Neoliberalism. In: Stanford Encyclopedia of Philosophy (szerk. Zalta, Edward N.). Summer 2021 Edition. plato.stanford.edu/

Varga Áron (2016). A GONGO-jelenség és kormányzati civilek Magyarországon. In: A civilek hatalma. A politikai tér visszafoglalása (szerk. Antal Attila.) Noran Kiadó, 234–248.

Verloo, Mieke (2005). Mainstreaming gender equality in Europe. A critical frame analysis approach. The Greek Review of Social Research, 117, 2005, 11–34.

Verloo, Mieke (szerk. 2018). Varieties of Opposition to Gender Equality in Europe. Routledge.

Vigo, Julian (2018). „Evil Womxn”: The Silencing of Biological Reality and The Technology of Obfuscation. Forbes, október 26. forbes.com/

Villa, Paula (2012). Judith Butler. 2., aktualisierte Auflage. Campus Studium.

Villa, Paula (2017a). Anti-genderismus”: German angst? In: Anti-Gender Campaigns in Europe. Mobilizing against Equality (Kuhar, Roman – Paternotte, David). Rowman & Littlefield. 99–116.

Villa, Paula (2017b). Eure Gefühle sind mir schnuppe. Zeit.de, február 10. zeit.de/

Villa, Paula (2021a). Post-essentialist anxieties and their political potential [előadás a „Troubling Gender” című konferencián a Göttingeni Egyetemen], április 8. Audio-felvétel: troubling-gender.eu/

Villa, Paula (2021b). „Schwer zu beurteilen, wer geht da wie zu weit.“ Paula-Irene Villa zum Transgender-Kulturkampf. [Barbara Knopf interjúja] Bayerischer Rundfunk, november 4. br.de/

van Gorp, Baldwin (2010). Strategies to Take Subjectivity Out of Framing Analysis. In: Doing News Framing Analysis. Empirical and Theoretical Perspectives (szerk. D’Angelo, Paul – Kuypers, Jim A.). New York – London: Routledge, 84–109.

von Redecker, Eva (2016). Anti-Genderismus and rightwing hegemony. Radical Philosophy, No. 198. 2016/ július-augusztus. radicalphilosophy.com/

Wagenknecht, Sahra (2021). Die Selbstgerechten. Mein Gegenprogramm – für Gemeinsinn und Zusammenhalt. Campus Verlag.

Wagner, Thomas (2017). Die Angstmacher. 1968 und die Neuen Rechten. Aufbau Verlag.

Wallerstein, Immanuel (1997). Eurocentrism and Its Avatars: The Dilemmas of Social Science. Sociological Bulletin, 1997/1, 21–39.

Watkins, Susan (2018). Which Feminisms? New Left Review, No. 109, 5–76.

Weiss, Meredith L. – Bosia, Michael J. (2013). Global Homophobia: States, Movements, and the Politics of Oppression. Chicago, Illinois: University of Illinois Press.

Weiß, Volker (2017). Die autoritäre Revolte. Die Neue Rechte und der Untergang des Abendlandes. Bundeszentrale für politische Bildung.

Weisskircher, Manès (2020). The Strength of the Far Right AfD in Eastern Germany: The East-West Divide and the Multiple Causes behind ’Populism’. The Political Quarterly, 2020/3, 614–622.

Wettlaufer, Andreas (2019). Der intellektuelle Rechtsextremismus – Die Einflüsterer. Jungle World, október 17. jungle.world/

Wielowiejski, Patrick (2018). Homosexuelle gegen Gender Mainstreaming. Antifeministische und antimuslimische Homofreundlichkeit in der Alternative für Deutschland. In: Antifeminismus in Bewegung. Aktuelle Debatten um Geschlecht und sexuelle Vielfalt. (szerk. Lang, Juliane – Peters, Ulrich). Hamburg: Marta Press, 139–157.

Wielowiejski, Patrick (2020). Identitarian Gays and Threatening Queers, Or: How the Far Right Constructs New Chains of Equivalence. In: Right-Wing Populism and Gender. European Perspectives and Beyond (szerk. Dietze, Gabriele – Roth, Julia). Bielefeld: Transcript Verlag, 135–146.

Wielowiejski, Patrick (2021). Queerfeindlich statt homofeindlich: Neue identitäre Grenzziehungen im Imaginären der AfD. Előadás az „Anlehnung und Mimikry bei der Neuen Rechten” című konferencián, április 30.

Wimbauer, Christine – Motakef Mona – Teschlade, Julia (2015). Prekäre Selbstverständlichkeiten. Neun prekarisierungstheoretische Thesen zu Diskursen gegen Gleichstellungspolitik und Geschlechterforschung. In: Anti-Genderismus. Sexualität und Geschlecht als Schauplätze aktueller politischer Auseinandersetzungen (szerk. Hark, Sabine – Villa, Paula Irene). Bielefeld: Transcript Verlag, 41–58.

Wodak, Ruth (2015). The Politics of Fear. What Right-Wing Populist Discourses Mean. London: SAGE.

Wöhrer, Veronika (2016). Gender studies as a multi-centred field? Centres and peripheries in academic gender research. Feminist Theory, 2016/3, 323–343.

Wright, Colin (2021). Sex is Not a Spectrum. Reality’s last stand, február 1. realityslaststand.com/

Zacharenko, Elena (2019). The neoliberal fuel to the anti-gender movement, International Politics and Society, szeptember 30. ips-journal.eu/

Zander, Michael (2017). Was ist problematisch an Intersektionalität? Psychologie und Gesellschaftskritik, 2017/2, 47–65.

Zimmermann, Susan (2007). The Institutionalization of Women’s and Gender Studies in Higher Education in Central and Eastern Europe and the Former Soviet Union: Asymmetric Politics and the Regional-Transnational Configuration. East Central Europe/L’Europe du Centre-Est, 2007/1–2, 131–60.

Žižek, Slavoj (szerk. 1994). Mapping Ideology. London – New York: Verso.

Kiadta a Napvilág Kiadó
Budapest, 2023.
Elektronikus kiadás

A kiadásért felel
a Napvilág Kiadó ügyvezető igazgatója
Felelős szerkesztő Klopfer Judit
Felelős szerkesztő Balogh Lídia
Borító Janković Milán
Művészeti vezető Janković Milán
Elektronikus könyv Nagy Lajos

www.napvilagkiado.eu

ISBN 978 963 338 507 4

Felhasznált betűtípus:
Noticia Text – SIL Open Font Licence
Open Sans – Apache Licence 2.0