dr. Tóth András

Válságálló Vállalkozások

Hogyan éljük túl a válságot?

dr. Tóth András

Válságálló Vállalkozások

Hogyan éljük túl a válságot?

Efficenter

© 2022, Dr. Tóth András

Minden jog fenntartva, beleértve a sokszorosítás,
a nyilvános előadás, a rádió- és tévéadás jogát,
az egyes fejezetekre is.

Kiadja: Efficenter

Szerkesztő: dr. Bánhidi Eszter

Első kiadás

ISBN 978-615-80879-7-1

Budapest, 2022.

Tartalomjegyzék

Bevezetés

Ami a szívedet nyomja

Válság

Hol az üzlet?

Mivel foglalkozunk – állatkert

Három cél

Kötelező olvasmány – Peter F. Drucker: Innováció és vállalkozás

De hol van ma a legjobb üzlet? – Demográfia

Kötelező olvasmány – Timothy Ferris: 4 órás munkahét

Stratégia

Stratégia és taktika

Stratégiai tervezés

Szervezetépítés

Kötelező olvasmány – Michael E. Gerber: A vállalkozás mítosza

A cégfejlődés állomásai

Egyéni vállalkozók

Egykezes vállalkozások

Középvállalkozások

Nagy cégek

Kötelező olvasmány – Ichak Adizes: Vállalatok életciklusai

Három láb felépítés

Az élet a három láb után

Mi lesz a végén a cégünkkel?

Rendszerépítés

1.Minden a helyén van és oda kerül vissza

2. A folyamatok, eljárások rögzítettek, áttekinthetőek és egyszerűek

3. Mindenki tudja, hogy mi a dolga.

4. Minden mérhető.

5. Mindenkit ellenőriz, valami és valaki.

6. Minden tervezett és minden tervet értékelnek.

7. Mindenki érdekelt az egész cég sikerében.

Időgazdálkodás

Kötelező olvasmány – Brian Tracy: Edd meg a békát

Pénzügyek

Kötelező olvasmány – dr. Tóth András: Túlélőkészlet vállalkozóknak

Rend a pénzügyekben

1. Pénzügyi helyzet átlátása – mindig tudjuk éppen mennyi pénzünk van

2. Miből jött és mire ment a pénz

3. Cash flow terv

Közbeszúrt téma: szétválasztás

Közbeszúrt téma: „Leszarási pénz”

4. Stratégiai pénzügyi tervezés

A biztonság biztosítása

Marketing

A marketing két fő része

A marketing két útja

Kötelező olvasmány – dr. Tóth András: Dumáljuk meg a marketinget

Kötelező olvasmány – dr. Tóth András: B2B Marketing – Cégeknek adunk el receptkönyv

Piac a válságban

Válságmarketing

Üzletkötés

Rövid összefoglaló az üzletkötés művészetéről

Kötelező olvasmány – Brian Tracy: Az eladás pszichológiája

Vezetés

Kötelező olvasmány – Steven W. Brown: 13 végzetes hiba, amit menedzserek elkövetnek

Kötelező olvasmány – John C. Maxwell: A vezetés 21 megcáfolhatatlan törvénye

Kötelező olvasmány – Brian Tracy: Hogyan vezetnek a legjobb vezetők?

Önmagunk

Kötelező olvasmány – Stephen R. Covey: A kiemelkedően sikeres emberek 7 szokása

Kötelező olvasmány – Brian Tracy: Maximális teljesítmény

Kötelező olvasmány – Andrew Matthews: Hallgass a szívedre!

Zárszó

Kötelező olvasmányok listája

Doubravszky György emlékére

Bevezetés

Csodálom a bátorságát, hogy nekiállt olvasni ezt a könyvet!

Fontos figyelmeztetés! Anyukám szerint orrszarvú volt a jelem az oviban. Ez egyébként nem igaz, hosszas kutatással kiderítettem, hogy körte volt a jelem, de anyukám ezzel arra utalt, hogy elég sarkosan (szerintem őszintén, mások szerint bunkó módon) vagyok képes megfogalmazni a véleményem, amivel képes vagyok sokak lelkébe belegyalogolni. Én előre szóltam – és már bele is csapok a lecsóba.

„Az emberek csak életveszélyben hajlandóak változtatni az életükön, szokásaikon” – ezt a pesszimista megfigyelést Karl Jung, a pszichológia nagy atyamestere fogalmazta meg. Ez valóban igaz (sajnos). A nagyjából majdnem egymillió magyar vállalkozó-vállalkozásvezetőből 2-3 ezer (!) az, aki rendszeresen képezi magát.

Most azonban szó szerint életveszély van. Nagyon úgy néz ki, hogy itt van a következő válságos periódus, ahol a vállalkozások több, mint a fele csődbe fog menni. De még sokaknak megvan az esélye, hogy a túlélők boldog táborába kerülhessenek – ha hajlandók tanulni, fejlődni. Ezért írtam ezt a könyvet.

Előre szólok, ez egy nagyon csalóka könyv. Nem csak tömény – egyszerűen utálom sok üzleti (elsősorban amerikai) könyv elképesztően terjengős stílusát. Persze azért próbáltam érdekesen írni. Ugyanakkor ez a könyv sokkal hosszabb, mint aminek látszik, nagyjából 3.000 oldalas. (Sokak számára a „hosszú könyv” szinonimája Tolsztoj Háború és békéje, a maga 1.500 oldalával épp a fele ennek…) Ugyanis a saját gondolataimon kívül 15 olyan könyvet ajánlok részletesen, amelyek elolvasását feltétlenül ajánlom. Így az összterjedelem tényleg 3.000 oldal…

Ami a szívedet nyomja

Daniel, aki az osztályunkba jár, a vacsorát Sóderpartinak hívja.

"Sódert esztek vacsorára?" kérdeztem egyszer (mert szerintem ez a Sóderparti olyan lükén hangzik).

"Frászt" mondta Daniel," húst eszünk, és mindenki nyomhatja a sódert,

és senki se mondja, hogy fogd be a szád, és mindig kipakolhatod, ami a szívedet nyomja”

mondta Daniel, és nevetett.

Mégiscsak lükén hangzik, hogy Sóderparti.

De Ami a Szívedet Nyomja, az már igen!

Nálunk csak olyan közönséges Vacsora van.

Siv Widerberger: Sóderparti

Vállalkozási tanácsadóként rengeteg cégtulajdonossal van szerencsém beszélni. Mivel ők folyamatosan benne vannak a cégükben, nagyon sok esetben egyszerűen nem látnak rá a saját cégükre. Így aztán komoly problémáik lesznek.

Röviden összeraknám a legfontosabb kérdéseket, panaszokat, megjegyzéseket, amiket rendszeresen megkapok.

Üzlet

•  Régen minden jól ment, de az utóbbi időben egyre kevesebb a vevő, a profit.

•  Új konkurensek jelentek meg és a vevőink átpártoltak hozzájuk.

•  A konkurenseink egyre jobbak. Fogalmam sincs, honnan szerzik a vevőiket, de egyre több van nekik, mi meg csak vergődünk.

•  Eddig évről évre nőttünk és ez most megállt. Egyszerűen nem tudunk tovább nőni.

•  Új üzletágat nyitottunk, nagy reményekkel, de valahogy egyáltalán nem működik a dolog.

Stratégia

•  A világ változik, termékünkre – tőlünk független okokból egyre kisebb az igény, és előbb-utóbb teljesen meg fog szűnni. Mi meg csak ehhez értünk. Mit csináljunk?

•  Több dologgal is foglalkozunk, de ez teljesen szétforgácsolja az energiánkat.

•  Lassan kiöregszem és átadnám a vállalkozást valaki másnak. A gyerekeim nem akarják átvenni, de eladni nem tudom, hiszen én dolgozom benne a legtöbbet.

•  Bevontam a gyerekeimet a cégbe, de folyton őrült újításokat akarnak bevezetni, és ebből rendszeresen konfliktusok vannak. Nem értik, hogy csak én tudom, hogyan kell ezt az üzletet csinálni.

•  Előbb-utóbb be kell csuknom a céget, de akkor miből fogok megélni?

Szervezet

•  Rengeteget dolgozom a cégben, és néha úgy érzem rám szakad az egész. Már aludni sem tudok.

•  Igazából a cégem minden dolgozójának a munkáját jobban tudnám megcsinálni, mint ő maguk.

•  Hogyan adhatnám is el a cégemet? Hiszen én nélkülem az egész nem működne.

Pénzügyek

•  Igazából fogalmam sincs, hogy mennyi pénze van a vállalkozásomnak.

•  Ha pénzre van szükségem, kiveszem a céges számláról.

•  Azt mondta a könyvelőm, x millióval tartozom a NAV-nak. Összesen ennyi pénz nincs is a cégben. Ez meg hogy lehet?

Vezetés

•  Egyszerűen nem lehet normális dolgozókat találni.

•  Abszurd fizetési igényekkel lépnek fel a dolgozók.

•  A legfontosabb dolgozóim felmondtak és elmentek.

•  Fogalmam sincs, hogy mit csinálnak az embereim.

•  Mindenki helyett nekem kell dolgoznom.

Önmagunk

•  Úgy érzem, teljesen szétcsúsznak a dolgok.

•  Egyszerűen már nincs kedvem bemenni a cégembe dolgozni, pedig régen olyan lelkes voltam.

•  Annyi teendőm van, hogy képtelen vagyok egy nap mindent megcsinálni.

•  Depressziós vagyok, szorongásaim vannak, nem tudok aludni, pszichoszomatikus betegségeim lettek, tönkremegy a házasságom és az az érzésem, hogy ez mind a cégem miatt van.

Ezekkel a dolgokkal semmi baj sincs. Ez a könyv többek közt pontosan ezekre a kérdésekre ad válaszokat. A gond ott van, hogy rengeteg más kérdést – amit nagyon is fel kellene tenni – azokat pont nem teszik fel.

Válság

Jósolni nehéz, különösen, ami a jövőt illeti.
(Mark Twain)

Most amikor ezt a könyvet írom 2022-ben, nem nehéz látni, hogy most válság lesz, különösen azoknak, akiknek a legfontosabb előre látni a jövőt: a vállalkozóknak. Nekik ugyanis az életük múlik rajta.

Miért vagyok ebben olyan biztos? Nem szépítem a dolgot: már sok mindent láttam. Túl vagyok a 60-on, a magyar vállalkozók első nemzedékébe tartozom. A rendszerváltáskor elsők közt lett Kft.-m. Láttam az 1990-es évek közepének válságát és a 2008-as válságot is, ráadásul ezt már vállalkozási tanácsadóként, rengeteg cég közeli példáján. Annyira idős vagyok, hogy már az előző 2008-15-ös válság idején is könyvet írtam, hogyan kell túlélni a vállalkozóknak egy válságot. Most ahogy újra beleolvasgattam és sajnos ma is aktuális.

Kezdem azt hinni, hogy a bibliai József híres történetében, amiben a fáraó álma szerint a hét bő esztendőt hét szűk esztendő követi, komoly igazság lapul[1]. Legalábbis az elmúlt 5x7év nagyon is ezt a mintát követte. Konkrétan:

•  1987-1994 növekedés (rendszerváltás, GMK-k)

•  1994-2001 válság (orosz válság)

•  2001-2008 növekedés (multik bejövetele, EU csatlakozás eufóriája)

•  2008-2015 válság

•  2015-2022 növekedés

Most, 2022-ben, ezért jó eséllyel ezekkel az induló nehézségekkel, ismét hét szűk esztendő következik.

Ebben a könyvben szeretném elmondani, hogy mi sejthető erről a következő időszakról és mit lehet tenni ilyenkor. Ugyanakkor felhívom a Mark Twain mottóra mindenki figyelmét: Jósolni nehéz, különösen, ami a jövőt illeti. Ez az én személyes véleményem.

1. Úgy általában milyen egy gazdasági válság?

Egy válságos időszak jellegzetes tünetei:

•  Kevesebb a pénz, ezért a lakosságnak kevesebb van belőle, ezért kevesebbet vásárol.

•  Amit vesz, az elsősorban a legfontosabb dolgok: a luxustermékek kevésbé fogynak. Visszaesik a turizmus, a légiközlekedés és az új gépkocsik eladása is.

•  Amit lehet halasztani, azt halasztják: lakásfelújítást, álomutazást, autócserét.

•  Azonos termékekből, ha lehetséges, az olcsóbbakat veszik. Ahogy a kiskereskedők mondják, az alsó polcokon keresgélnek.

•  Nem takarítanak meg és nem fektetnek be, sőt a megtakarításaikat, – már akinek van, – felélik.

•  Az ingatlanpiac árai lemennek, de a bérleti díjak kevésbé. Különösen nagyot esnek a luxusingatlanok árai. Ha lehet, mindenki eggyel kisebb, olcsóbb lakásba költözik.

•  Nő a vidék-városok, fejletlen-fejlett régiók közti jövedelemkülönbség, ezért sokan a városokba vagy külföldre költöznek.

•  Megnő a munkanélküliség, a bérek csökkennek, vagy nem nőnek, de nő az elvárt munka.

•  Nagyon sok vállalkozás csődbe megy. Egyes becslések szerint az előző hét szűk esztendőben (2008-2015) ez 40-50%-volt!

•  Nagyon nehéz hitelt kapni, lakosságit és vállalkozóit egyaránt. Nem ritkán a meglevő hiteleket is felmondják.

Ezeken az általános tüneteken kívül a következő 7(?) év még egyedi szörnyűségeket is tartogat:

•  Nagyon kemény infláció várható. Ennek oka az orosz energiakrízis és a Covid miatt a nemzetközi áruláncok és a szállítás szétbomlása. Egyszerűen sokkal kevésbé lett hatékony a világgazdaság, ami automatikusan az áremelkedéshez vezet.

•  A válság általános tüneteivel szemben most a munkaerő ára emelkedik. Munkaerőhiány van, és ennek több oka is van:

A népesedési grafikon egyértelműen mutatja, hogy most lép ki a nyugdíjbavonulással és kihalással mindenütt a világon a nagy létszámú boomer generáció a munkaerőpiacról és helyükbe pedig a sokkal kisebb létszámú Z generációsok jönnek. Egyszerűen sokkal kevesebb ember lesz a munkaerőpiacon.

A Covid miatt kiderült, hogy egyszerűen tarthatatlan, hogy mindent a világnak abban a szegletében gyártunk, ahol a legolcsóbb, aztán mindent röptetünk és konténerezünk a felhasználási helyre. Sok dolgot ott kell gyártani, ahol felhasználják és Európában nagyon sok mindenre igény van, ezért itteni munkások kellenek ezek gyártására.

A boomer generáció gazdag – valószínűleg a Föld eddig és a következő 100 évében a leggazdagabb generációja. Ezért öregségében képes jól megfizetni a rengeteg embert, akik ellátják őket (egészségügy, idősgondozás stb.) keretében. Aki nem hiszi, nézze meg milyen fizetéseket ajánlanak például Németországban a házi betegápolóknak. A boomer generáció igazából még csak most kezd öregedni.

A bevándorlás mértéke kulturális okokból nehezen növelhető. Ennek fő oka, hogy a társadalom elöregedésével minden politikai döntés esetén a többségi idős szavazók szavazata számít, és az öregek pedig konzervatívok. Ennek legfontosabb bizonyítéka öt perc beszélgetés bármelyik idős rokonunkkal. Szép példa az ilyen öregek hozta döntésre például a BREXIT – de még hosszan sorolhatnám.

•  Energiakrízis: Ennek sok oka van, a rövid távú energia politikától a történelem tanulságainak teljes elfelejtéséig. Miért kellett pont a legtisztább energiának, az atomenergiának, már-már vallási okokból nekimenni? Ezért az energia (üzemanyag, gáz, villany) drága lesz, még ha sokkal kevesebb is fog belőle fogyni.

•  A háttérben ott fenyeget a globális felmelegedés. Meleg volt az elmúlt nyár? Jó eséllyel ez a nyár lesz hátralévő életünk leghidegebb nyara…

Sajnos nem állhatunk meg itt. Nálunk Magyarországon még ezeken felül is van néhány egyéb körülmény.

•  A magyar gazdaság nagyon rossz állapotban fordul be a válságba. A hét bő esztendő gazdagságát nem csak elherdáltuk, de még drasztikusan növeltük is az államadósságot.

•  Nem vezettük be az eurót, ezért a mi nemzeti valutánk különösen érzékeny.

•  Energiaszektorunk különösen kitett Oroszországnak. Új atomerőművet nem építettünk, de a szélerőművek létesítését például betiltottuk. Az Uniótól a lakossági hőszigetelésre kapott pénzt másra költöttük.

•  A magyar gazdaság nagyon nagy arányban az autóiparra tett – rengeteg autógyár és autóipari beszállító cég települt hozzánk, hatalmas adókedvezményekkel. Pedig az autóipar az egyik legválságérzékenyebb iparág.

•  A magyar vezetés populista, bármit képes feláldozni a saját újraválasztása érdekében. Ha kell, eladósítja az országot, pazarol, tömegesen foszt meg embereket vagyonuktól (lásd nyugdíjmegtakarítások államosítása, majd elherdálása) és több százezer embert képes ellehetetleníteni egyik napról a másikra (lásd KATA kivégzése). Mindez a társadalom fent tárgyalt elöregedésével nagyon kemény kombináció.

•  Ugyanakkor a világ nagyon nemzetközi lett, ezért sokkal jobban ki vagyunk szolgáltatva mindenkinek. A minőségi munkaerő elmehet külföldre jobb bérekért, a vállalkozók nagyobb biztonságért, a konkurencia megjelenhet a világ másik végéből is.

•  A magyar kormány nem vállalkozásbarát és nem ad tartós biztonságot. Ezt nem kell magyaráznom. Nálunk komplett iparágakat lehet megszüntetni pár nap alatt, év közben akár többször is lehet változtatni az adószabályokon.

•  Ha még ez nem volna elég, most kezd elöregedni a magyar első generációs vállalkozások tömege. Az 1990-as évek elején alapult cégek vezetői kiöregednek – és gyakran rossz döntéseket hoznak.

Összefoglalva, a helyzet egyáltalán nem rózsás, és a dolgok innen kezdenek egyre rosszabbra fordulni.

2. Mi történik a vállalkozásokkal egy válságos periódusban?

Igazából egy válság idején mindig azonos forgatókönyv kerül elő. Az erőforrások, a vevők és a befektetők száma visszaesik. Ilyenkor elkezdődik a túlélésért folytatott harc. Mindenki megpróbál jobb és hatékonyabb lenni és általában túlélni. A gyenge cégek (sokszor elég, ha pechesek) csődbe mennek. Amikor vége a válságnak, akkor a túlélők öröklik meg az elhullottak által korábban birtokolt piacot is, nagyobbak és erősebbek lesznek, mint korábban voltak.

3. Mit tehetünk ilyenkor vállalkozókként?

A legfontosabb: a vállalkozásunknak túl kell élnie, hiszen általában ez a megélhetésünk. Ráadásul, ha megérjük ennek a válságnak a végét, akkor még meg is fog erősödni a cégünk.

Röviden idézném, az előző válságról írt könyvem (Túlélőkészlet vállalkozóknak) bevezetőjének egy részét:

„A leszámolás zajlik. Aki nem képes hatékonyabban működni, az csődbe megy. Aki viszont képes a hatékonyabb működésre, az nem csak túléli a válságot, de ő örökli a csődbement vetélytársak vásárlóit is.

Ezért most a hatékonyság létkérdés. Jó időkben meg lehet engedni, hogy ne spóroljunk minden költségen, megtűrjünk nem jól teljesítő dolgozókat, vagy csináljunk egy-két presztízsberuházást. Most ilyen dolgokra nincs mód. Aki ezt nem tanulja meg, az beléphet a kihalt állatok, izé, a kihalt cégek csarnokába.”

Most 2022-ben itt Magyarországon a válságperiódus indulásakor mit lehet tenni vállalkozóként?

Tegyük fel, hogy igazam lesz. (Most 2022 júliusa van, érdekes lesz majd ezt pár év távlatából olvasni. Nagyon remélem, majd nevetni fogunk ezen, mennyire pesszimista voltam. Remélni remélem, csak az a baj, hogy nem hiszem…)

Először is gondoljuk végig, mi lesz a saját vállalkozásunkkal, ha ezek a fentiek működni fognak.

•  Mit csinálunk, ha a fogyasztói kereslet felére, tizedére esik? A mi iparágunk mennyire válságálló?

•  Mi lesz, ha az infláció tartósan 20-30% lesz? Ezt hogyan tudnánk kivédeni?

•  Kik a konkurenseink? Ki fog közülünk életben maradni? Hogy érhetnénk el, hogy mi maradjunk életben és hogyan szerezhetnénk meg az ő vevőiket?

•  Tudjuk-e a piacunkat bővíteni? Tudunk-e külföldön is eladni?

•  Mennyire rendezett és hatékony a cégünk? Mi az a felesleges, amit le és kivághatnánk?

A cserkészek híres mondása szerint: „Jó időben a hülye is tud kirándulni!” Igenis lehet prosperáló vállalkozást építeni válságban is. A kínai nyelvben a "válság" írásjel ebből a két részből áll: "veszély" és "lehetőség". A válságban nem csak veszélyek vannak, de rengeteg új lehetőség is nyílik.

Ennek a könyvnek a célja, hogy egy olyan vállalkozás vezethessen, ami nem csak egyszerűen állja a válságot, de képes növekedni is benne.

A válság olyan, mint egy megtisztító vihar. Aki nem jól vezeti a vállalkozását, az csődbe megy. Ugyanakkor a jó cégek megerősödnek egy válságban: megszerzik a csődbementek erőforrásait, vevőit, és utána sok évig eredményesen működhetnek és növekedhetnek.

Kedvenc viccem a következő: Ketten elmennek az erdőbe kirándulni. Egyszer csak látják, hogy egy vérszomjas medve fut feléjük. Egyikük előkapja a hátizsákjából a futócipőjét és gyorsan felveszi. Mire megszólal a másik: – Olyan gyorsan nem tudsz futni, mint a medve! – Nem is akarok. Én csak nálad akarod gyorsabban futni…

Ez az igazság: innentől öldöklő verseny kezdődik: aki hatékonyabb, jobban működik, az túléli a válságot. Aki meg nem, az nem. Most még mindenki szabadon dönthet, mit választ.

Hol az üzlet?

Az egyik leggyakoribb kérdés, amit megkapok: mivel érdemes ma, vállalkozóként foglalkozni? Mi az, ahol nagy a piac, nincsenek vetélytársak és sokat lehet keresni?

A másik sűrűn feltett kérdés: Az jó és perspektivikus dolog, amivel én foglalkozom? Meg fogok ebből élni?

Ebben a fejezetben ezekre a kérdésekre szeretnék ötleteket adni.

Mivel foglalkozunk – állatkert

Általában egy vállalkozás több mindennel is foglalkozik párhuzamosan. Ha válsághelyzet van, akkor alaposan át kell gondolni mit, hogy tartunk meg, mit fejlesztünk és mitől kell elbúcsúzni.

Elemezzük, hogy a mi vállalkozásunk milyen területekkel, ágazatokkal foglalkozik. Az egyes tevékenységeknek külön-külön mekkora a forgalma, haszna, költsége.

Klasszikusan a szakirodalom az egyes tevékenységeket négy kategóriába szokta sorolni, a BCG mátrix alapján: Kérdőjel, Sztár, Fejőstehén és Döglött kutya.

A Kérdőjel általában egy új termék, új szolgáltatás, amiből még keveset adtunk el, de már látható, hogy növekszik az igény rá. Ez eleinte nem hoz profitot, viszont sokat kell rá költeni. Jó esetben Sztár lesz belőle, rosszabb esetben rengeteg kidobott pénz után becsukjuk az egészet.

A Sztár esetén növekvő a piac, de még viszonylag keveset adunk el belőle. Már van profit, de nem magas. Általában nagy az öldöklés ezen a piacon.

A Fejőstehén termék vagy szolgáltatás már nem nő, de nagyon sokat adunk el. Alapvetően itt van a profit. Már a kezdeti költségeket rég kitermelte, biztos a piaca.

A Döglött kutya eladása kevés és nem is nő. Ebben csak vesztegetjük a pénzünket.

Ha minden jól megy, egy új termék vagy szolgáltatás normális életpályája, hogy Kérdőjelként kezdi, majd Sztár lesz, ami később átmegy Fejőstehénbe és végül Döglött kutyaként fejezi be pályafutását.

Ez így mind nagyon szép és jó, csak kicsit tankönyvszagú. Nagyon fontos lenne, hogy minden vállalkozó pontosan tudja, hogy a terméke/szolgáltatása a négy kategória melyikében van. Mert úgy kell velük bánni. Csakhogy a konkrét tanácsadási folyamatokban mindig azt látom, a legtöbbek képtelenek besorolni ezekbe a kategóriákba a saját tevékenységeiket.

Ennek két fő oka van: egyrészt a pénzügyi rendetlenség (Pénzügyek fejezet) és a másik a vállalkozói lélek (hibás) működése.

Ahhoz, hogy pontosan tudjuk, mi melyik kategóriában van, pontosan tudni kellene az egyes tevékenységekre külön-külön mennyit költöttünk, mennyi a bevételünk, mennyi a valódi profit egy eladott egységen. Egy kézen meg tudom számolni, hány kisvállalkozást láttam, ahol ezt kapásból megmondták – mert olyan jó kontrolling rendszerük volt. A kisvállalkozói kontrolling rendszerről elég részletesen írtam a Túlélőkészlet vállalkozóknak című könyvem 3. fejezetében (sőt még mintákat is adtam), de ezt még itt is, a Pénzügyek fejezetben kifejtem.

A vállalkozói érzelmek még ennél is bonyolultabbak. A vállalkozók szeretik az új és izgalmas dolgokat, de nem szeretik a megszokott unalmas tevékenységeket. Néha egy-egy termékhez-szolgáltatáshoz mély érzelmi kötődésük alakul ki. Ezek természetes érzelmek, ha nem lennének, nem is lehetne jó vállalkozó senki.

Csakhogy ebből következik, hogy a vállalkozók a kedvenc új Kérdőjel projektjüket dédelgetik, amiből vagy lesz valami vagy sem, de a pénzt mindenképpen zabálja, miközben elhanyagolják a Fejősteheneket, amiből meg megélnek. Arról nem is beszélve, hogy néha nagyon erős érzelmi kötődésben vannak egy-egy Döglött kutyával (mert sokáig ez volt a kedvencük, vagy annak idején ennek a profitjából vették a házukat), pedig ezt már réges-rég el kellene ásni.

Szóval nem könnyű a vállalkozói lét. Mint említettem „Jó időben a hülye is tud kirándulni.” Jó időben belefér rengeteg Kérdőjelbe önteni a pénzt, elhanyagolni a Fejősteheneket, évekig futtatni a Döglött kutyákat. Csakhogy most kemény idők jönnek, és ha ezt folytatjuk, nagy bajba kerülhetünk.

Három cél

Alapvetően minden vállalkozónak három dologra kell nagyon odafigyelnie:

•  Miből van pénzem?

•  Miből lesz pénzem?

•  Miből lesz nyugdíjam?

Ez így nagyon egyszerűnek tűnik, de nem az. Ha ezeken nem gondolkodunk folyamatosan, akkor pillanatokon belül nagy baj lesz. Nézzük sorra.

Miből van pénzem? Sokan, ha jól megy a vállalkozásuk, és az szinte fejőstehénként hozza a pénzt, hajlamosak elhanyagolni azt. Úgy fizetik az alkalmazottakat, hogy nem gyakorolnak szigorú kontrolt. Nem figyelnek a piaci igények változására. Elhanyagolják a tervezést és nincs stratégia.

Sok vállalkozó miután felfuttatta a cégét és az üzemszerűen működik, elkezd unatkozni. Ilyenkor különböző hobbiprojektekbe kezdenek. Régebben éttermet és lovardát vettek. Aztán persze elhanyagolják a fejőstehén régi cégüket, ami jobb esetben csak lesoványodik, rosszabb esetben meg is döglik.

Nagyon észnél kell lenni, mert az alapvető pénzt termelő tevékenységnek minden körülmények közt mennie kell – amíg csak lehet.

Sajnos az élet nem ilyen egyszerű. Bármilyen vállalkozásunk van, egy idő múlva hirtelen lehetetlen piaci helyzetben találhatjuk magunkat. Itt jön a második kérdés: Miből lesz pénzem? Folyamatosan gondolkodni kell, hogy mi mást lehetne csinálni, ha ez, ami van, véletlenül nem menne. Nem feltétlenül kell belevágni, de gondolkodni azt feltétlenül kell rajta.

Egyébként van egy jó hírem. Aki már egyszer életében csinált jól vállalkozást, annak máskor is sikerülni fog, teljesen más területen is. Nem a piaci terület a lényeg, hanem a vállalkozói tudás.

Régen ezt írtam a gyerekek pénzügyi nevelése kapcsán, hogy hogyan nevelje a vállalkozó a gyerekeit vállalkozásra:

„Ha vállalkozók vagyunk, mindig kerítsünk alkalmat, hogy fejben megmutassuk a gyereknek egy-egy cég üzleti modelljét, üzleti tervét. Például, ha bemegyünk egy étterembe, mutassuk meg, hogy megbecsülve a vendégek számát, mennyi bevétel van egy hónapban, ezzel szemben milyen állandó költségek vannak (bér, bérleti díj, közmű stb.) és milyen változó költségek (alapanyagok). Jó üzlet-e ez, beszéljük meg.”

Felnőttként is ezt kell tenni. Kapcsoljuk magunkat kereső üzemmódra. Bármit nézünk, bárhol járunk, legyünk nyitottak az üzleti lehetőségekre és először fejben készítsünk így egy üzleti tervet. Ha érdekes, akkor írjuk is le. Erre nagyon részletes sémát adtam a Túlélőkészlet vállalkozóknak című könyvem 2. fejezetében.

Ha párhuzamosan bele is vágunk, nagyon legyünk észnél, hogy az első fejőstehén vállalkozásunk meg ne dögöljünk azáltal, hogy minden időnket az új projektnek szenteljük.

Mindemellett folyamatosan foglalkozni kell a harmadik kérdéssel: Miből lesz nyugdíjam? Mert biztosan eljön az az idő, amikor már nem lesz kedve foglalkozni a vállalkozásával, legfeljebb hobbiból. Akkor is meg kell élnie valamiből.

A miből lesz nyugdíjam kérdésre sok válasz adható. Jellemzően erre a következő alternatívák adódnak:

1. Eladható vállalkozást építenek fel, és majd nyugdíjba vonuláskor ezt valóban értékesítik és ebből élnek majd, mint Marci Hevesen.

2. Pénzügyi alapot gyűjtenek (részvényekben, kötvényekben).

3. Más vállalkozásokban, mint befektető vesznek részt.

4. Más formában gyűjtenek „passzív” jövedelmet, jellemzően ingatlanbefektetések formájában.

Ezekkel mindegyikkel vannak gondok.

Az eladható vállalkozás felépítése nem kis munka, a Szervezetépítés fejezetben részletesen megmutatom. Becsléseim szerint a magyar kisvállalkozók 1-2%-a képes ilyen vállalkozást felépíteni. Arról nem beszélve, hogy a nyugdíjig még sok minden történhet: válság, csőd, az iparág teljes halála stb.