Első kiadás:

Susanna Søberg: Hop i havet – Vinterbadning gør dig sund og glad

Grønningen 1 in Copenhagen, Denmark, in 2019

A magyar változat az alábbi kiadás alapján készült:

Susanna Soberg: Winter Swimming – The Nordic Way Towards a Healthier and Happier Life. MacLehose Press, an imprint of Quercus Editions Limited, Carmelite House, 50 Victoria Embankment, London EC4Y 0DZ, 2022

Dán nyelvről angolra fordította: Elizabeth DeNoma

Magyar fordítás: Tóth Szabolcs

Copyright © 2019 Susanna Søberg

All rights reserved

English translation © 2022 Elizabeth DeNoma

Hungarian translation © 2024 Tóth Szabolcs

Borítókép © Paul Lindsay/Alamy

Borítóterv Nick Evans

A hidegben úszás fizikálisan megterhelő tevékenység, amelynek során más fizikális tevékenységekhez hasonlóan fennáll a sérülés kockázata. Épp ezért nem való mindenkinek. Ha nem vagy biztos benne, hogy megfelelő-e számodra a hidegben úszás, akkor előzetesen kérd ki orvos véleményét!

Fordította Tóth Szabolcs

Szerkesztő Szarka Károly

Felelős szerkesztő Schultz Judit

Felelős kiadó: Rados Richárd

Jaffa Kiadó • www.jaffa.hu

ISBN 978 963 475 999 7

Elektronikus változat:

eKönyv Magyarország Kft.

www.ekonyv.hu

Készítette Ambrose Montanus

Tartalom

Bevezető

1. A téli úszás történelme

2. Miért ússzunk télen?

3. Téli úszás – hol, hogyan és mikor?

4. Tűzkeresztség

5. A hidegsokk-reakció

6. Hideghez szoktatás

7. Barna zsír

8. Egyedül vagy csoportosan?

9. Hideg víz: veszélyek és biztonság

10. De vajon egészségesebb leszel tőle?

11. Mit tanulhatunk az őseinktől?

12. Téli úszás és mentális egészség

13. A szaunában

Zárszó

Köszönetnyilvánítás

Irodalomjegyzék

A szerzőről és a fordítóról

Bevezető

„Az élet túl izgalmas ahhoz, hogy semlegesen álljunk hozzá”

Susanna Søberg

A Jégvarázs című Disney-sikerfilm főhősnője több szempontból is elképesztő. Amellett ugyanis, hogy Elza különleges tehetségének köszönhetően képes jégből várakat építeni és téllé változtatni a nyarat, a hideg hatalmas rajongója is egyben. A hideg jelentette öröm megfigyelhető a téli úszóknál is – Dániában és világszerte egyaránt. A hideghez szoktatásban nincs semmi természetfölötti vagy mágikus, kellő gyakorlással ugyanis bárki képes lehet jeges vízben (vagy akár jégben vágott lyukakban) ülni vagy úszni – ráadásul téve mindezt az arcán hatalmas mosollyal, valamint boldog testtel és elmével.

Régen én is úgy tartottam, hogy a hideg víz hatalmas kihívást jelent, mostanra azonban már a téli úszás nagy rajongójává váltam, és sokkal kevésbé zavar a hideg is. Márpedig ha ennyire fázósként én képes voltam megszeretni a téli úszás csodáját, akkor bárki képes lehet rá – az egész csak hozzáállás kérdése.

Néhány éve – még téli úszóvá válásom előtt – a férjemmel épp Dánia egyik tengerpartján sétálgattunk egy téli reggelen, amikor arra lettünk figyelmesek, hogy páran fürdőköpenyben sétálnak a tenger felé. A nap még csak kezdett átragyogni a szürkésfehér felhőkön, a köd pedig egy hatalmas fehér takaróként lepte meg a kékesfekete vizet. A jeges levegőtől kipirosodott az arcunk is. „Nézd, ezek úszni mennek”, mondtam. A csoport tagjai a mólóhoz érve ledobták a fürdőköpenyt, és alatta mind meztelenek voltak. A móló végén megfordultak, és gondolkodás nélkül leereszkedtek a jéghideg vízbe vezető létrán, majd pedig elegánsan belecsobbantak a vízbe. Egyértelműen tisztában voltak azzal, hogy mit művelnek. Ezután úszkáltak egy kicsit a hideg vízben, majd pedig mosolyogva és nevetgélve kimásztak a mólóra – elképesztő energia sugárzott belőlük!

Azóta a férjemmel a téli úszás lelkes rajongóivá váltunk, és néha a gyerekeink is csatlakoznak hozzánk. Elképesztő élményt jelent mindezt családként megélni, teljesen feltöltődünk tőle.

„Várjunk csak egy percet – merülhet fel egy szkeptikusban. – Mégis miért úszna az ember télen? Hiszen hihetetlenül hideg ilyenkor a víz!” A válasz erre a téli úszás fizikális, pszichológiai, szociális és természeti aspektusaiban rejlik. Kutatóként rendkívüli módon érdekel, milyen folyamatok zajlanak a testemben, és mivel tudok javítani az egészségemen, a könyv egyes fejezeteiben pedig ki is fogunk térni ezekre a témákra. Így talán egy szkeptikus is mélyebb bepillantást nyerhet abba, miért vannak olyan sokan (és egyre többen) a téli úszás szerelmesei. Talán nem véletlenül nevezik őket gyakran „boldog téli úszóknak”, és remélem, sikerül másokat is arra inspirálnom, hogy tegyenek vele egy próbát.

Mind tisztában vagyunk vele, milyen érzés, amikor az ember agyát elárasztják a gondolatok. Azt tapasztaltam azonban, hogy a hideg még jobb érzést nyújt a rossz időkben, mint a jókban. Semmi más – sem a meditáció, sem az edzés semmilyen formája – nem képes annyira átvinni a figyelmedet az elmédből a testedbe, mint a hideg víz, ebben a könyvben pedig azt is feltárom, hogy mi ennek az oka.

Sokan bizonytalanok abban, hogyan is kellene belevágniuk, és talán úgy vélik, hogy a téli úszás csak a bátor kiválasztottaknak való. Számtalan embertől hallottam már, hogy ez „extrém”, és hatalmas erőre van szükség hozzá. Valójában azonban nem kell – Elzához hasonlóan – különlegesnek lenned, sőt még csak kimondottam sportosnak sem. A kezdőknek azt tudom javasolni, hogy álljanak hozzá békésen és csendesen, fokozatosan építsék fel a bátorságukat, és lépésről lépésre szoktassák hozzá magukat a hideghez. A téli úszás olyan közösségi program, amitől az embert elképesztő boldogság önti el, de egyúttal bizonyos kontextusban a stresszcsökkentés és önfejlesztés eszköze is.

Ez a könyv útmutatóként szolgálhat a téli úszással még csak most ismerkedők számára, ugyanakkor inspirációt és kihívást jelenthet a tapasztalt úszóknak is. A legtöbben képesek a téli úszásra, a módszer pedig egyszerűen elsajátítható. Természetesen azonban vannak kivételek: nem ajánlott olyanoknak, akik kezeletlen koszorúér-betegségben és/vagy mellkasi fájdalomban (koszorúérgörcs), súlyos aritmiában (szívritmuszavarban) vagy kezeletlen magas vérnyomásban szenvednek. Ha te is ebbe a csoportba tartozol, vagy esetleg kételyeid vannak, akkor először mindenképpen konzultálj az orvosoddal.

A könyvben górcső alá veszem a rendelkezésre álló kutatási eredményeket, valamint az egészségmegőrzéssel foglalkozó különféle ügynökségek, mint például az Egészségügyi Világszervezet (World Health Organization, WHO) publikációit. Megvizsgálom a hideg vízbe merülés azonnali és hosszú távú hatásait is – habár ezekre nem tudok teljeskörűen kitérni jelen könyv lapjain, ugyanis még sok további kutatásra van szükség a témában. Többek közt azzal sem vagyunk még tisztában, hogy vajon a téli úszás fokozza-e a várható élettartamot, illetve vannak-e hosszú távú kockázatai. Ezek olyan fontos kérdések, amelyeket mindenképpen meg kell tudnunk válaszolni.

A téli úszás terén szerzett személyes tapasztalataimon túl PhD-t is szereztem a Koppenhágai Egyetemen az anyagcsere témájában, amelynek során a barna zsírra és a téli úszásra fókuszáltam. Kutatóként elképesztően szerencsésnek érzem magam, amiért a világ legboldogabb embereit vizsgálhatom!

A saját kutatásom egy részét szintén bemutatom – ebben a kísérletben 180 olyan felnőtt (18 év fölötti) vett részt, akik nem rendelkeztek tapasztalatokkal a téli úszás terén. Emellett a doktori dolgozatomhoz készített klinikai kutatásokkal kapcsolatos tapasztalataimról is beszámolok. A kísérletek során kontrollált hőmérsékletű teszteket végeztünk a laborban, valamint egy randomizált, kontrollált kutatást újonc téli úszókkal egy koppenhágai mólónál. Az alanyok elképesztő akaraterőről és elhivatottságról tettek tanúbizonyságot; hihetetlen, mire képes az emberi test, ha az elménk elhatároz valamit. A könyv lapjain bepillantást nyerhetsz egy kutató munkájának kezdeti szakaszaiba is. A kísérleteim eredményeit még nem publikáltam, így a könyv kizárólag a jelenleg már közzétett kutatási eredményeken, valamint a saját kísérleteim során szerzett tapasztalatokon alapul.

Szóval egészséges-e a téli úszás? Ez remek kérdés, amire részben kitérek a kutatásomban is, leginkább a barna zsír vonatkozásában. Ez rendkívül izgalmas szervünk, és különösképpen akkor, ha téli úszó vagy, hidegben alszol, vagy bármilyen más módon teszed ki magad rendszeresen alacsony hőmérsékleteknek. Meglepő módon azonban szinte semmit nem tudunk a működéséről. A barna zsír remek hatással van az egészségedre – a hideg hatására hőt termel, ami megnövekedett kalóriaégetéshez vezet. Emiatt potenciálisan hasznosnak bizonyulhat az elhízás és a 2-es típusú cukorbetegség kezelésében is.

Gyakran hallani a „meleg téli úszók” kifejezést is, ugyanis szabad szemmel is megfigyelhető, hogy a módszer szerelmeseit látszólag egyáltalán nem zavarja a hideg. Ez részben a barna zsír működésével magyarázható. Feltehetően a fantasztikus hidegtűrő képességgel rendelkező Elza szervezetében is rengeteg barna zsír található. És mégis ki ne szeretne Elzához hasonló képességekre szert tenni? Márpedig talán a téli úszás segítségével kerülhetünk a legközelebb a szuperképességei megszerzéséhez.

Természetesen a téli úszás nem új találmány. Már emberemlékezet óta sokan űzik a hideg vízbe merülést, de különféle okok miatt jelenleg is reneszánszát éli ez a módszer.

Kísérj el most egy időutazásra az időszámításunk előtti 4. századba! Ekkorra datálódnak ugyanis az első feljegyzések a hideg víz és az egészség kapcsolatáról. Ezt követően pedig hajóútra indulunk a híres skót orvossal, James Currie-vel…

1. fejezet:

A téli úszás történelme

„Semmi sem éget úgy, mint a hideg”

George R. R. Martin,
A tűz és jég dala írója

A hideg víz a történelem során egyszerre volt az emberiség nagy barátja és hatalmas ellensége, ugyanis egyszerre tulajdoníthatunk neki hasznos és káros hatásokat is. Ebben azonban nincs semmi újdonság azok számára, akiket érdekel a hideg víz ereje.

Az időszámításunk előtti 4. században élő Hippokratész szerint a vízterápia segített az erőszak csillapításában, a 18–19. században pedig Thomas Jefferson hatvan éven át alkalmazott reggelente hideg vizes lábfürdőt az egészsége fenntartására.

A hideg víz jó közérzettel és egészséggel kapcsolatos hatásai azonban túlnyomórészt csak beszámolókon alapultak. Egyszerűen csak azt feltételezték, hogy a hideg vízbe merített testben végbemenő speciális fiziológiai reakcióknak és a biokémiai környezetnek pozitív egészségügyi hatásai vannak. Azt is hitték – már a modern tudomány hajnala előtt is –, hogy a hideg vízbe történő egyszeri merülés akut fiziológiai változásokat eredményez, az ismétlődő kitettség pedig fiziológiai adaptációs reakciókat és számos hosszú távú kedvező egészségügyi hatást.

A tudomány hajnala

A középkorban az emberek többsége nem tudott úszni – még akkor sem, ha víz mellett élt, vagy szüksége lett volna rá a napi betevő biztosításához. Az úszás népszerűségének növekedése Nyugat-Európában csak a 16. században kezdődött meg. 1538-ban Nikolaus Wynmann német nyelvészprofesszor írta az első könyvet az úszásról The Swimmer or A Dialogue on the Art of Swimming címmel.* Az volt a célja, hogy minél több embert vegyen rá az úszás elsajátítására, csökkentve ezáltal a fulladásos esetek számát. Ez előrevetítette a modern tudomány vízzel szembeni pragmatikusabb hozzáállását.

1790 decemberében egy skót orvos, James Currie szemtanúja volt, ahogy megfullad egy felborult amerikai vitorlás teljes legénysége. A tenger 5 °C-os volt, a hajón szolgálók pedig belehaltak a hipotermiába. Ez az élmény akkora hatást gyakorolt Currie-re, hogy elsőként kezdett kísérletezni a hideg víz emberi szervezetre gyakorolt hatásaival. Ő fedezte fel azt is, hogy a hideg víz hatással van a központi idegrendszerre. Ő számolt be először a hideg víz gyógyhatásairól is – vizsgálta például azt is, hogy lehet-e a hideggel kezelni a lázat. 1797-ben egy Jamaicáról hazafelé tartó hajón lázas lett, az itt szerzett tapasztalatairól később így írt:

❄

„Szeptember 9-én, miután kiadtam a szükséges utasításokat, délután három óra tájékán levetettem az összes ruhámat, lazán magamra terítettem egy tengeri köpenyt, amíg kiértem a fedélzetre, majd azt is ledobtam magamról: három vödör jéghideg sós vizet öntöttek rám egyszerre; ez hatalmas sokk volt a szervezetemnek, de azonnal enyhített is a kínjaimon. A fejfájás és más fájdalmaim azonnal enyhülni kezdtek, ezt pedig bőséges izzadás követte. Az este közeledtével azonban a lázas tünetek visszatérte fenyegetett, ezért meg kellett ismételnem a módszert, ami hasonlóan jó hatással volt rám. Végre újra van étvágyam, és sikerült jól is aludnom az éjjel.”

❄

Később helytelennek ítélték és egyértelműen ellenjavallttá tették a lázas betegek hideg vízzel történő kezelését. A lázra fókuszáló kutatásokon túl Currie egész életében hőmérséklettel kapcsolatos kísérleteket végzett, és a hideg víz számos további olyan hatásáról számolt be, amelyeket manapság pozitívnak tekintünk.

Tengeri úszás régen és most

Már az 1750-es években is számos észak-európai part menti nemzet kormánya tett formális ajánlásokat a tengervízben való úszásra – valamint a víz ivására is – számos betegség kezelése céljából. (Manapság már tisztában vagyunk vele, hogy a tengervíznek magas a sótartalma és hányást okozhat a belekbe jutó sós víz ozmotikus hatása miatt. Egész biztos érdekes tapasztalatokat szűrhettek le belőle, és csak remélni lehet, hogy a tengervíz fogyasztásával kapcsolatos ajánlást gyorsan visszavonták.)

A telet tekintették az úszásra ideális évszaknak. A tengeri úszás a 18. század végén érte el népszerűsége csúcsát a fürdőruhák fejlődésének, valamint az úgynevezett fürdőgépeknek köszönhetően. A fürdőgépeket úgy alakították ki, hogy – különösen a nők számára – megkönnyítsék a fürdőruha kíváncsi szemektől elzárt helyen való átvételét, és onnan közvetlenül a vízbe történő bemenetelt. A fából készült apró fürdőgépeknek voltak kerekei és teteje, valamint ajtók nyíltak mind a két végén. Mostanra a fürdőgépek a strandokon letelepített öltözőkabinokká fejlődtek, és gyakran pompáznak fantasztikus színekben. A funkciójuk azonban továbbra is változatlan: öltözési lehetőséget biztosítanak férfiak és nők számára egyaránt.

Szintén a 18. században alakultak komplett közösségek és tengerparti élőhelyek a tengeri úszás pozitív egészségügyi hatásaira alapozva. A fulladásos balesetek kockázata miatt jelent meg ezzel párhuzamosan a vízimentői szakma is. A nyílt tengeri úszás modern trendje 1810. május 3-án alakult ki, amikor is Lord Byron átúszta a Dardanellákat. Még manapság, több mint két évszázaddal később is úszók hada verseng azért, hogy lemásolja Byron teljesítményét a jéghideg vízben.

Általános jelleggel is elmondható, hogy egyre nagyobb népszerűségnek örvend a hideg nyílt vízi úszás a jégúszó versenyek, úszómaratonok és triatlonok révén. Minden korosztályból előfordulnak jelentkezők a téli úszásra, illetve a jeges vízbe merülésre is, amelyek viszont egyáltalán nem számítanak kompetitív tevékenységeknek. A céljuk egész más: a téli úszás és a jeges vízbe merülés elősegíti a belső fókuszt, a meditációt és a közérzet javulását, ráadásul még közösségi programként is kiváló választást jelent. Mivel pedig egyre több embert érdekel a téli úszás, valamint a különféle jeges vizes praktikák, ennek hatására megnövekedett a hideg víz fiziológiai és pszichológiai előnyeire fókuszáló kutatások mennyisége is.

A téli úszásra sokan elsődlegesen egyfajta mentális kikapcsolódásként tekintenek a számtalan pozitív egészségügyi hatása és önmagunk megerősítésének érzete mellett. Technológiavezérelt világunkban az elménk szinte szüntelenül aktív, épp ezért jelentenek olyan hatalmas ajándékot a testünk és a lelkünk számára egyaránt a különféle pihenésformák. A pihenés lehet valamilyen edzésforma, de akár egy sokkal extrémebb fizikai aktivitás is, mint például a téli úszás – utána beiktatva egy szaunázást a zen és a nyugalom átélésének fokozására. A könyvben elméleti és gyakorlati tudnivalókkal látlak el, valamint számtalan történetet is mesélek, hogy jobban megérthesd, miként kapcsolódik össze ez az egész.

* Magyarul: Colymbetes, avagy az úszás művészete. Semmelweis, Budapest, 2010. Ford. Magyar László András.

2. fejezet:

Miért ússzunk télen?

„Szeressük a telet, mert ez a zseni tavasza”

Pietro Aretino,
olasz író és politikus

Szingapúrt leszámítva az otthonomnak, Dániának van a világon a leghosszabb partvonala az ország teljes területéhez viszonyítva, és nincs olyan pontja, ami ötven kilométernél messzebb lenne a tengertől. Mivel pedig ezen felül még nagy tavakban is bővelkedünk, igazán szerencsésnek mondhatjuk magunkat, amiért ilyen könnyen víz közelébe kerülhetünk.

Sok téli úszó él a víz közelében, ezért ösztönösen is tisztelettel tekint erre a folyamatosan változó elemre, és élvezi a természettel való kapcsolódást. Mivel a víz ilyen mennyiségben rendelkezésre áll, minimális pénz- és időráfordítás mellett megoldható a téli úszóvá válás folyamata.

Egyre többen és többen ismerik fel a hideg víz pozitív hatásait, a téliúszó-klubok várólistája pedig emiatt mostanra már akár többévesre is elnyúlt. A téli úszás olyasvalamit nyújt, amire valójában az emberek többsége egyértelműen vágyik – ilyen lehet azoknak a szokásoknak az ellensúlyozása, amiktől próbálunk megszabadulni, legyen az a túlzott alkoholfogyasztás, a folyamatos számítógép-használat, vagy akár a szüntelen nassolás. A Covid-járvány elleni lezárások során jelentősen megugrott a téli úszás népszerűsége, mint az kiválóan megfigyelhető volt a közösségi médiában is. Akik addig nem jutottak tovább a téli úszás gondolatán, hajlandóak lettek tenni egy próbát ezzel az egészséges szokással az izgalom és a néhány kiválasztott baráttal közös program miatt. A téli úszás pár éve még egy kevesek által ismert tevékenység volt, mostanra azonban sikerült a nagyközönség körében is komoly népszerűségre szert tennie. Ez ugyanis egyértelműen egy kihívás önmagunk számára, de egyszersmind egy egészség- és közérzetfejlesztő tevékenység is, ráadásul a segítségével kiszakadhatunk a technológiai vívmányokkal teli mindennapjainkból is.

Belső béke és jólét

A légzés és a természettel való kapcsolódás részegítő élménye rendkívül nyugtató hatású, és elégedettséggel tölti el az embert. Az általam meginterjúvolt téli úszók – legyen szó akár régi motorosokról vagy újoncokról – egyöntetűen arról az érzésről számolnak be, hogy a segítségével képesek megszabadulni a negatív gondolatoktól, és kizárólag csak a jelen pillanatra koncentrálni: arra, hogy lépésről lépésre belemerülnek a jeges vízbe, az elméjük gondolatoktól mentes lesz, a természetet pedig annyira közel érzik magukhoz, mintha maguk is a részei volnának. Ráadásul eközben mintha még az ember problémái is maguktól megoldódnának.

A hideg víz sokkja a test és az elme maximális figyelmét igényli a túléléshez, az agyunk ugyanis a hideg vizes úszást életveszélyes szituációkért értelmezi. Az emberek többsége ezt egyfajta pozitív sokként írja le – az újraindulás pillanataként, amikor az agyadat elárasztja az energia, és úgy érzed, képes leszel bármiféle akadályt leküzdeni. A pozitív energia feltehetően a dopamin és szerotonin neurotranszmitterek szintjének emelkedésére vezethető vissza. Ezek a vegyületek kontrollálják az ember hangulatát és mentális egyensúlyát. A kutatók nem látják át teljes mértékben az antidepresszánsok működési mechanizmusait, az emberi agyban ugyanis nehezen lehet valós időben megfigyelni a neurotranszmissziót. Azonban azt feltételezik, hogy a gyógyszerek megnöveli olyan neurotranszmitterek – így például a szerotonin, a noradrenalin és a dopamin – szintjét, amelyek hatással vannak a hangulatunkra és az érzelmeinkre. Feltételezésünk szerint a hideg víz ugyanígy hat, a dopaminszint emelkedése ugyanis magyarázattal szolgálhat a mentális egészség, a hangulat és az energiaszint téli úszóknál megfigyelhető emelkedésére. A végeredmény pedig egy olyan fokozottabb belső energia, amelyet felhasználhatunk önfejlesztésre, vagy akár számtalan más jellegű tevékenység során is.

A kutatásaim egyik résztvevője három hónapnyi téli úszást követően látogatott el a laborba az első tesztre. Feltettük neki a kérdést, hogy tetszik neki eddig. Az arca erre teljesen kivirult, és mosolyogva kezdte mesélni a „türelme” növekedését, valamint a mindennapok során tapasztalt „könnyedség” érzését. Azt is elmesélte, hogy a reggeli úszásai miatt teljesen megszűnt a forgalmi dugók miatti dühe, és boldogan beengedett maga elé más sofőröket. A kutatás más résztvevői a jobb munkahelyi fókuszálásról számoltak be, megint mások pedig az erőteljesebb nyugalomról és a jobb alvásminőségről. Számtalan különféle hatás figyelhető meg annak függvényében, hogy mi is vette rá az illetőt eredetileg a téli úszásra. A krónikus fájdalomban szenvedők a kínjaik enyhülését említették, míg akiknek nem voltak fájdalmaik, azok boldogabbnak érezték magukat, javult továbbá az egészségük és az alvásuk, valamint csökkent a stressz-szintjük is. Ezek a megfigyelések összhangban vannak Joy N. Hussain és kollégái 2016-os kutatásával, amelybe világszerte 482 szaunázót vontak be. Ebben a kutatásban a férfiak és a nők egyaránt azt válaszolták, hogy a szaunahasználatuk legfőbb oka a relaxáció, a stresszcsökkentés, a fájdalomcsökkentés és a szocializálódás volt. Az északi országokban egyre nagyobb népszerűségnek örvend a téli úszás és a forró szaunák kombinációja. A válaszokban mutatkozó eltérések ellenére összességében kijelenthető, hogy az emberek többsége szerint a természettel való kapcsolat feltöltötte az energiaszintjüket és fokozta a belső béke érzetét.

Sokak számára a nyílt vízi úszás sokkal többről szól, mint pusztán csak a vízbe merülésről. Ez egyszersmind a természet megtapasztalása is: a tengervíz illata, a csend, a madarak hangja, valamint az évszakok változásának a megfigyelése.

Az évszakok érzékelése

A parton napi szinten megfigyelhetők az évszakok hatásai a legforróbb nyári naptól egészen a leghidegebb téli hajnalokig. Dániában nincsenek hegyek, vízesések, vulkánok vagy más olyan hasonlóan tekintélyt parancsoló természeti képződmények, amelyek magasan a tengerszint fölé emelkednek. Az ország területe lapos, amit sokan akár még unalmas természetűnek is tartanak. Azonban van valamink, amiért hálásak lehetünk – az évszakok gyönyörű változása, valamint rengeteg víz, amit korlátlanul elérünk és bármikor könnyedén élvezhetünk.

Télen jellemzően nem tudjuk felcsatolni a síléceinket egy kis sífutáshoz vagy lesikláshoz, azonban bőséges energia- és örömforrásaink vannak még így is a téli hónapok során, októbertől egészen április végéig. Azok a téli úszók pedig, akik szaunához is hozzáférnek, egymás után megtapasztalhatják a hideg és a forróság erejét is, ami kombinálva még elképesztőbb élményt nyújt. A hőség és a hideg közti interakciók, az ingerek hatására kialakuló hormontermelés és idegi jelzések pozitív hatással vannak a téli depresszióra, vagy más néven szezonális affektív zavarra (seasonal affective disorder, SAD) hajlamos emberek lelkivilágára is. A kutatásomban részt vettek olyanok is, akik SAD-től szenvednek, és elmesélték, hogy a téli úszás hatására a télre immáron nem egy sötét és fakó, hanem egy vidám és izgalmas évszakként tekintenek. Többé már nem gyűlölik a telet, és sokaktól még azt a tanácsot is kaptam, hogy „reggelente egy téli úszás sokkal jobb választás, mint egy csésze kávé”. Én azért a kávémat még nem cserélném el érte, de attól még abszolút érthető részükről ez a tanács. A téli úszás SAD-ra, illetve depresszióra gyakorolt hatását tudományos kutatások ugyan még nem vizsgálták, de biztos vagyok benne, hogy hamarosan ennek is eljön az ideje.

A természet bőségesen szolgál meglepetésekkel. Ismerjük ugyanis a tavasz és a melegebb idő színeit és illatait, de az évszakok változását a vízben megélni valami egész más érzés. A hideg fiziológiai hatásai miatt az elméd helyett a testedre fókuszálsz, ugyanis azonnal jelen kell lenned az adott pillanatban. Mostanra már megtanultam, hogy minden úszás más, a különböző évszakok pedig lehetőséget adnak a természet egyedi megtapasztalására, ami soha nem válik unalmassá.

A „hidegsokk-reakció”

Az északi országokban már évszázadok óta jelen volt a téli úszás, habár többnyire csak az idősebb generációk körében. Napjainkban azonban már a fiatalabb generációkat is érdekli a dolog, amitől a téli úszás tekinthető a nemtől és kortól leginkább független tevékenységnek. Téli úszás. Téli fürdőzés. Hideg vízben úszás. Jégúszás. Téli merülés. Teljesen lényegtelen, milyen nevet aggatunk rá. A képlet nagyon egyszerű: vedd le a ruháidat, menj bele a jeges vízbe, érezd a bőrödön a szúrós hideget – brrrrrr –, gyere ki a vízből, érezd a testedben áramló energiát – aaaaaaaaaahhhhh –, ez egy elképesztő érzés!

Meglepő lehet, hogy egy merülést vagy úszást követően mennyire melegnek és boldognak érzed magad. De mégis mi történik ilyenkor a testünkben? A hatások nem annyira egyértelműek vagy könnyedén leírhatók, mint maga a végrehajtás. Ahogy újra megtapasztalom a hideg vizet, azonnal felismerem az érzést, a testem pedig egyből képes felidézni az emlékeket. Azonban amikor kimászom a vízből, az elképesztően intenzív fizikális érzet azonnal elillan, és átveszi a helyét a nyugalom, az öröm és a melegség érzése. Bármilyen csodás legyen azonban ez az érzés, mégis nehéz szavakba önteni vagy leírás alapján elképzelni. Csak azt tudom javasolni, hogy tegyél vele egy próbát – hamar kiderül, mennyire neked való-e ez az egész. Van persze néhány megugrandó akadály. A téli úszás természetesen hideg, ami sokak számára az egyik legijesztőbb eleme az egésznek. Modern társadalmunkban teljesen megszokott, hogy igyekszünk elkerülni a hideget, azonban csak úgy tudsz felülemelkedni ezen a félelmen, ha szembenézel vele.

A kutatásaim során tizenöt túlsúlyos, prediabéteszes résztvevővel gyakoroltuk a téli úszást. Korábban egyikük sem próbálta a téli úszást vagy a hideg vizes zuhanyt. A téli úszás első hetei kemények voltak ugyan, de kitartottunk, és még be is mentünk a vízbe a résztvevőkkel. Fantasztikus sikerrel zártuk a kísérletet. Tapasztalataim alapján azonban szükséged van legalább egy-két úszótárs támogatására ahhoz, hogy megmaradjon a motivációd a hideg napok során.

Mire túljutsz az első téli szezonodon, megbirkózhatsz a mentális és fizikális kihívással. A nyár folyamán aztán örülhetsz neki, hogy a tested képes visszaemlékezni a korábbi megpróbáltatásaidra. Ez az ellenálló képesség fejlesztésének – vagy más néven a hideghez szoktatásnak – köszönhető. Kutatók megmérték az első és a második szezon során a hideg vízbe merüléskor a résztvevők légzési ütemét, vérnyomását, pulzusát és norepinefrinszintjét (egy olyan vegyületét, amely hormonként és neurotranszmitterként egyaránt funkcionál), és azt tapasztalták, hogy a hidegsokk-reakció kevésbé volt intenzív a második szezonban. Ez azt jelenti, hogy a következő télen nem kell mindent nulláról újrakezdened. Az emberi test egészen elképesztő! Az első szezon teljesítése hatalmas eredmény, a téli úszás ugyanis soha többé nem jelent már ennél keményebb kihívást. Ezt az akaraterőt és kitartást pedig hasznosíthatod más célok elérésében is, például a fogyás, az edzés, a futás elkezdésében. Ugyanahhoz az „akaraterő-raktárakhoz” fogsz hozzáférni, amikor nehezedre esik majd felvenni a futócipőt és kilépni az ajtón. Onnantól, hogy sikerült teljesítened téli úszóként, már bizonyítottad magadnak, hogy bármire képes lehetsz, amire csak az elméd és a szíved igazán vágyik.

Persze a természetben számtalan dolgot csinálhatunk, a téli úszásnak azonban megvan az a nagy előnye, hogy a hidegsokk-reakció rákényszerít az adott pillanat maximális megélésére – a jelenben vagy, hideg van, lélegzel, érzed a friss levegőt és a szúrós hideget az egész testedben. Rákényszerülsz a természet jelenlétének elfogadására, amitől viszont cserébe pontosan ugyanazt kapod, amire számíthattál. A hideg víz hatásában nincs semmi képmutatás. A természet nyílt és őszinte.

A Jaffa Kiadó könyveinek teljes választéka megvásárolható könyvesboltunkban:

1114 Budapest, Vásárhelyi Pál u. 10.

Felhasznált betűtípusok

Afacad – SIL Open Font License

Jost – SIL Open Font License

Noto Sans Symbols 2 – SIL Open Font License

Noto Serif – Apache License 2.0

Source Serif 4 – SIL Open Font License

Spectral SC – SIL Open Font License