Peter L. W. Osnos

Soros György

Egy teljes élet

Túlélő, milliárdos, spekuláns,
filantróp, aktivista,
a szélsőjobboldal ellensége,
világpolgár, férj, apa és barát

részlet

A fordítás alapjául szolgáló mű: George Soros: A Life in Full. Survivor, billionaire, speculator, philanthropist, philosopher, political activist, nemesis of the far right, global citizen

© 2022 Platform Books LLC

Published by arrangement with Harvard Business Review Press

Unauthorized duplication or distribution of this work constitutes copyright infringement.

All rights reserved.

Fordította

© Bakos Katalin Dóra, 2023

© Till Katalin, 2023

Szerkesztette: Barkóczi András

Lektorálta: Magyarics Tamás és Mártonfi Attila

Borítófotó © Michele Asselin/Contour by Getty Images

Borítóterv © Tabák Miklós

HVG Könyvek, Budapest, 2023

Kiadóvezető: Budaházy Árpád

Felelős szerkesztő: Árkos Eszter

www.hvgkonyvek.hu

ISBN 978 963 565 465 9

Minden jog fenntartva.

Jelen könyvet vagy annak részleteit tilos reprodukálni, adatrendszerben tárolni, bármely formában vagy eszközzel – elektronikus, fényképészeti úton vagy más módon – a kiadó engedélye nélkül közölni.

Kiadja a HVG Kiadó Zrt., az 1795-ben alapított Magyar Könyvkiadók és Könyvterjesztők Egyesülésének tagja.

Felelős kiadó: Szauer Péter

Elektronikus változat: Ambrose Montanus

Tartalom

Peter L. W. Osnos: Bevezetés

Eva Hoffman: A gyökerek

Sebastian Mallaby: A befektető

Darren Walker: Vizionárius filantrópia

Gara LaMarche: Céltudatos politizálás

Ivan Krasztev: Egy kelet-európai elme

Michael Ignatieff: Az alapító meséje

Orville Schell: A hálózatok hálózata

Leon Botstein: Egy magyar származású zsidó öröksége és próbatétele

A kötet szerzői

Köszönetnyilvánítás

Jegyzetek

Név- és tárgymutató

Bevezetés
Peter L. W. Osnos

Soros György nevét világszerte ismerik. Magát az embert azonban, meglepő módon, kevesen értik igazán.

Ha jellemeznünk kell Sorost, attól függően, hogy kik vagyunk, vagy hol élünk, bizonyára különféle válaszokat adunk. Szinte több személyiséggel bír, mint ahány évtizedet élt eddig, most, hogy belépett a tizedikbe.

Túlélő, milliárdos, spekuláns, filantróp, aktivista, szerző, a szélsőjobboldal ellensége és világpolgár, mindemellett férj és apa, valamint oly mértékben, hogy talán nincs is tisztában vele: barát.

A felsoroltak közül az első nyolc alkotja Soros, a közszereplő portréját, és áll ennek a könyvnek a középpontjában. Az évek során sokan próbálkoztak vele, hogy megírják Soros életrajzát, de az életéről szóló beszámolók közül egyik sem képes megragadni különleges, sokoldalú személyiségét. Azok, akik ennek a könyvnek a fejezeteit írták, a saját szakterületük felől közelítettek hozzá, ami lehetővé tette, hogy bemutassák a tevékenységét és – amennyire csak lehetséges – annak mozgatórugóit és hatását. Lesznek olyan részek, ahol a narratívák fedik egymást, tekintsünk ezekre úgy, mint egy nagy területet lefedő puzzle illeszkedő darabjaira. Ugyanakkor egyes tanulmányok nem feltétlenül jutnak ugyanarra a következtetésre. Egy ilyen széles tabló esetén ez talán magától értetődő. És mivel annyi mindenről kell beszélni, bizonyára lesznek olyan tevékenységek, amelyekről kevesebb szó esik, mint másokról. Ám mindegyik portré rendkívül átfogó.

A folyamat lényeges eleme volt, hogy a szerzőknek tökéletesen meg kellett bízniuk értékítéletük függetlenségében, és szavatolniuk kellett a tényszerűséget és elfogulatlanságot – ugyanakkor tisztában voltak azzal, hogy bárki, aki egy másik emberről ír, a saját tapasztalatait is felhasználja a feladathoz.

Ezek a tanulmányok nem taglalják részletesen, hogyan fejlődtek Soros tevékenységei és kezdeményezései az évek során. Annyi bizonyos, hogy az út nem mindig volt sima. Pénzügyi területen egyszerűen meg lehet mérni az eredményeket – elköltött pénz, keresett pénz, nyereség és veszteség.

A filantrópia mezsgyéin azonban sokkal nehezebb megbecsülni a sikert vagy a kudarcot, mert nincsenek egyértelmű mércék. Vajon az erőfeszítések és befektetések meghozták a várt eredményt? Ha bizonyos helyzetek vagy emberek változásokat igényelnek, hogyan kell kezelni ezeket? A válaszok ezekre a kérdésekre – különösen a modern idők legambiciózusabb vállalásait, a Nyílt Társadalom Alapítványokat és a Közép-európai Egyetemet (CEU) illetően – még váratnak magukra.

Ezeket az intézményeket Soros alapította, Soros finanszírozza, és ma is működnek. Az összes tanulmány ebben a kötetben Soros György tapasztalatait taglalja, és az elképzeléseit arról, hogy mire fordítja a vagyonát. Meghallgat másokat, figyel rájuk, tanácsot kér tőlük. De a végső döntést mindig is ő hozta és hozza meg, amíg csak megteheti. És ez nem mindig népszerű.

Ezt a kötetet azzal a meggyőződéssel állítottuk össze, hogy a tőlünk telhető legjobb leírást adjuk Soros György életéről. Ő és családja addig nem is olvasta, amíg be nem fejeztük a munkát, amelyet a nagy tekintélyű szerkesztő, Paul Golob segítségével irányítottam, akivel együtt öntöttük végső formába a tanulmányokat. Az írások, ahogy mondani szokás, a szerzők véleményét tükrözik. Könnyen előfordulhat, hogy némelyiket Soros kritikusai vitatják majd.

Az én kapcsolatom Sorossal – és a csodálatom iránta – az 1980-as évektől datálódik, amikor emberi jogi ügyekkel kezdett el foglalkozni, és létrehozta a Human Rights Watch (Emberi Jogi Figyelő) szervezetet. Nemcsak amiatt, mert korábban újságíróként dolgoztam a Szovjetunióban, Kelet-Európában és Délkelet-Ázsiában (a vietnámi háború idején is), de személyes indíttatásból is mindig az emberi jogok védelmezője és szószólója voltam.

1997-ben megalapítottam a PublicAffairs kiadót, amelynek első kiadványai között volt Soros könyve, a The Crisis of Global Capitalism: Open Society Endangered (A globális kapitalizmus válsága: veszélyben a nyílt társadalom). A PublicAffairs adta ki az összes későbbi könyvét is, amelyek fordításban több tucat országban jelentek meg szerte a világon.

A legújabb kiadói vállalkozásom, a Platform Books LLC közösen publikálja ezt a könyvet a Harvard Business Review Press-szel abból a célból, hogy minél szélesebb közönséghez jusson el a világpiacon.

An Especially Good View: Watching History Happen (Különösen jó nézőpont: hogyan zajlik a történelem) című saját könyvemben írtam Sorosról és közös vállalásainkról az évek során. Kifejtettem, hogy Soros volt az egyike annak a három embernek, akik döntő szerepet játszottak a szovjet birodalom összeomlásában. A másik kettő a nagy szovjet tudós és ellenzéki aktivista, Andrej Szaharov és II. János Pál pápa. Szaharov azért, mert nemzetközileg elismerték humanizmusát és hitét a demokratikus értékekben; János Pál azért, mert ő volt a szimbóluma Kelet-Európában a Kreml ortodoxiájával való szembenállásnak; Soros pedig azért, mert elvei és vagyona lehetővé tették számára, hogy támogassa a nyílt társadalom eszméit ott, ahol azok nem léteztek.

Amikor a szovjet birodalom az utolsó fázisába lépett, mielőtt 1991-ben végleg felbomlott, Soros több szempontból is a tipikus kapitalista volt a kor kommunistáinak képzeletében: egy nagyon-nagyon gazdag ember. A szovjetek és a kelet-európaiak csak azt nem vették észre, hogy zsenialitása a pénzcsinálásban összekapcsolódott a Karl Popper filozófus által kidolgozott „nyílt társadalom”-koncepció iránti szenvedélyével. A glasznoszty és a peresztrojka, valamint a posztszovjet időszak korai éveiben Soros létrehozott egy infrastruktúrát civil szervezetekből, és támogatta a demokratikus célkitűzéseket, valamint az oktatást.

A kommunisták és utódaik nem fogták fel, hogy Soros az ő ideológiájuk határozott ellensége, és nemcsak milliárdos, hanem még a tetejébe radikális is.

2000 után azonban, ahogy ezeknek az országoknak a kezdetben reményteljes politikai helyzete egyre romlott, úgy nőtt a nyílt társadalom intézményeire nehezedő nyomás. A posztszovjet időszak végleges mérlege még nem készült el. Ugyanakkor egy egész generáció megtapasztalta, mi mindenre képesek a haladást elősegítő reformok.

Az azóta eltelt években Soros tovább finomította irányadó filozófiai és pénzügyi elméletét a „reflexivitásról” – vagyis arról, hogyan befolyásolják az események és trendek a piaci mozgásokat, gyakran nem várt következményeket okozva. Az időben meghozott helyes döntések voltak Soros zsenialitásának és hatalmas vagyonának forrásai.

A 2008–2009-es nagy gazdasági világválság például sokak szerint igazolta az ő állítását, miszerint a kockázatos jelzáloghitelek bedönthetik a gazdaságot. Soros nagyon büszke volt a nyitott társadalom előmozdítását szolgáló tevékenységére és a filantrópiájára, de azt hiszem, különösen nagy örömöt okozott neki, hogy végre elismerték a filozófiáját is.

Az évek során Soros a nemzetközi szélsőjobboldal fő ellenségévé vált, amely változatos összeesküvés-elméleteket és antiszemita jelszavakat gyártott, hogy lejárassa a progresszív gondolkodás és a civil társadalom érdekében tett erőfeszítéseit. Az a bizarr állítás, miszerint ő az értelmi szerzője mindannak, amit a nemzetközi jobboldal elutasít, teljes képtelenség. Ugyanakkor nehéz nem törődni ezekkel a támadásokkal, különösen, amióta egyszer bombát tettek Soros bedfordi otthonának postaládájába.

Mindezek ellenére Soros hihetetlen higgadtságról tett tanúbizonyságot (legalábbis amennyire én meg tudtam ítélni) szinte minden tekintetben. Michael Vachon, aki hosszú ideig volt Soros minden hájjal megkent tanácsadója a média és politika területén, az egyik közös vacsoránk alkalmával megjegyezte: „George, téged soha senki nem fog sajnálni” a hírnév és a jósors nyűge s nyilai miatt.

Az viszont, úgy láttam, igazán bántotta Sorost, hogy szülőhazájában, Magyarországon Orbán Viktor, az autokratikus vezető, aki ráadásul valaha Soros-ösztöndíjasként tanult Oxfordban, őt tette meg nacionalista politikai stratégiájának céltáblájává. Idővel sikerült megértenem Soros személyes örökségének jelentőségét: azt, hogy merészségét és kockázatvállalását mind a pénzügyekben, mind az élet más területein édesapjának, Tivadarnak a háborús években tanúsított magatartása alapozta meg.

Minderről és még sokkal többről esik szó ezekben a tanulmányokban. A szerzők mindegyike rendkívül elismert szakértője annak a területnek, amelynek aspektusából Soros életét és munkásságát tárgyalja.

A kötetnyitó tanulmány szerzője, Eva Hoffman a fiatalkorát Lengyelországban töltötte, közvetlenül a második világháború és a holokauszt után, így különösen képes arra, hogy átélje és megértse Soros akkori tapasztalatait, és hogy mindez mekkora hatást gyakorolt az életére. Sikeres íróként vállalkozott Soros hátterének és fiatal éveinek bemutatására.

Sebastian Mallaby író, újságíró rendkívüli éleslátással mutatja be, hogyan fejlődött Soros pályafutása spekulánsként (Soros önmegjelölése), hogyan vezették különlegesen jó ösztönei a meggazdagodáshoz, és hogyan formálta a modern pénzvilágot.

Darren Walker, a Ford Alapítvány elnöke egyike a huszonegyedik század kiemelkedő filantrópjainak. Fekete bőrű, és büszkén vállalja homoszexualitását. Walker kifejti, hogy Soros filantrópiája hogyan illeszkedik napjaink világába, és miért jelentett oly sokat neki és másoknak, akik a rasszizmus és a bigottság célpontjai és áldozatai voltak.

Gara LaMarche irányította a Nyílt Társadalom Alapítványok elindítását az Egyesült Államokban. A Democracy Alliance (Demokrácia Szövetség) elnökeként LaMarche csatlakozott az amerikai politikában szerepet vállaló Soroshoz, és tökéletesen tisztában volt a szélsőjobb megdöbbentően kegyetlen és alaptalan folyamatos támadásaival. LaMarche, aki a polgári szabadságjogok és emberi jogok előmozdításán dolgozik, éles szemmel elemzi a politikai előnyöket és hátrányokat.

Ivan Krasztev annak a generációnak a tagja, amely a szovjet birodalom bukása után nőtt fel, s ez lehetővé teszi számára, hogy kellő távolságból szemlélje, hogyan birkózott meg Soros a kihívással, hogy a nyílt társadalom elveit olyan helyeken alkalmazza, ahol még nem léteztek, és hogy mindez mennyi, így utólag nézve talán elkerülhetetlen frusztrációval járt.

Michael Ignatieff neves szerző, aki filozófiai elveit a gyakorlatban is alkalmazta intézményvezetőként. A Soros által alapított Közép-európai Egyetem (CEU) egykori rektoraként jól látta, hogy az egyetem milyen hatalmas hasznot jelent, ám ugyanakkor mennyire nehéz elérni, hogy teljesítse küldetését.

Orville Schell, aki a világ egyik vezető Kína-szakértője, segítséget nyújtott Sorosnak, hogy eligazodjon a feltörekvő szuperhatalommal való kapcsolatában. Ugyancsak ragyogóan tehetséges feleségével, a néhai Baifang Schell-lel együtt Soros tanácsadói és idővel bizalmasai lettek.

Leon Botstein tudós, majdnem ötven éven át a Bard College elnöke, s egyben ismert karmester, mélyen érti azokat az identitásokat, amelyek Soros György életét meghatározták: a zsidóét, a túlélőét, az újítóét számos fontos területen. Botstein különlegesen avatott ismerője Soros személyiségének és a történelemben játszott szerepének.

Ez a könyv nem filantróp vállalkozás. Egy Soros által finanszírozott magánintézmény (de nem a Nyílt Társadalom Alapítványok) anyagi támogatásával készült. A pénzt a könyv bevételeiből fogjuk visszafizetni. Más szóval, ez a könyv egy szokatlan jellegű üzleti vállalkozás, ami a témát tekintve nem is olyan meglepő.

Ahogy az elején írtam, egyetlen könyv sem képes teljes mértékben lefedni Soros életének összes aspektusát. Vannak olyan részei az életének, amelyeket csak ő maga tud valóban megvizsgálni – például a családjához való kötődését –, és olyan meglátások, amelyeket csak ő oszthat meg másokkal. Amit ez a könyv nyújtani tud – már amennyire ez emberileg lehetséges –, az Soros György teljes élete.

Soros filantróp tevékenységének kezdete óta kétséges volt, mi lesz, ha majd egyszer visszavonul. Eredetileg úgy tűnt, hogy inkább felszámolná az alapítványokat, mintsem hogy hagyja őket bürokratikus tétlenségbe merevedni. Soros György azonban 2023-ban átadta a Nyílt Társadalom Alapítványok (Open Society Foundations, OSF) elnöki tisztét 37 éves fiának, Alexandernek. Ezzel egyidejűleg bejelentették, hogy a 21. század változó követelményeihez igazodva az OSF prioritásai is módosulnak.

A változásokat, mint mindig, ezúttal is sokan kommentálták, egyesek pozitívan, mások a jövőt firtató új kérdéseket felvetve.

Egyvalami azonban nem változott: az alapítványok, az immár bécsi székhelyű Közép-európai Egyetem és az európai romákat támogató, új alapítvány elköteleződése. Ezek megkapják Soros György pénzét és vízióját, a nevét azonban ténylegesen nem viselik.

Forgalmazza:
eKönyv Magyarország Kft.
www.ekonyv.hu

Felhasznált betűtípusok
Crimson Pro – SIL Open Font License
Noto Serif – Apache License 2.0
Source Serif 4 – SIL Open Font License
Spectral SC – SIL Open Font License
ZCOOL XiaoWei – SIL Open Font License