A fordítás alapjául szolgáló mű:
Marian del Álamo – Miriam Vitoria Losantos: Mi Ciclo Menstrual. Una perspectiva integral. Psicología y Nutrición

Copyright © Maria de los Ángeles del Álamo Robledo, Miriam Vitoria Losantos
© Ediciones Oberon, Grupo Anaya, S.A., 2022
Cover design: Marta Amigo
Hungarian edition published by arrangement with Ilustrata Agency, Barcelona, Spain.

All rights reserved.

Az én ciklusom © Partvonal Könyvkiadó, 2023
Magyar fordítás © Boda Benjámin

Minden jog fenntartva! Jelen kiadvány sem részben, sem egészben nem másolható, nem sokszorosítható, sem elektronikus, sem mechanikai eljárással. Bárminemű felhasználása csak a kiadó írásos engedélyével történhet.

Partvonal Könyvkiadó, Budapest, 2023
www.partvonal.hu

Felelős kiadó a Partvonal Könyvkiadó ügyvezetője
Felelős szerkesztő: Korentsy Márta
Műszaki vezető: Dubecz Adrienn
Szerkesztő: Szarvas Melinda
Korrektor: Geszti Anna

ISBN 978 963 609 073 9

Elektronikus változat
eKönyv Magyarország Kft.
www.ekonyv.hu
Készítette Ambrose Montanus

Tartalomjegyzék

Bevezető

Első fejezet – A menstruáció története

Második fejezet – A női nemi szervek anatómiája

Harmadik fejezet – A menstruációs ciklusban szerepet játszó hormonok

A hipotalamusz-agyalapi mirigy-petefészek tengely

A hipotalamusz

Az agyalapi mirigy: LH és FSH

A petefészek: ösztrogén, progeszteron és androgén hormonok

A hipotalamusz-agyalapi mirigy-mellékvese tengely

Prolaktin

A pajzsmirigyhormonok

Az anti-Müllerian hormon, AMH

Leptin

Inzulin

SHBG

Negyedik fejezet – Az érzelmek

Ötödik fejezet – A menstruációs ciklus működése

A follikuláris fázis

Az ovulációs fázis

A luteális fázis

A méhnyaknyák

Hatodik fejezet – Érzelmi változások a menstruációs ciklus alatt

Hetedik fejezet – A négy szakasz és az érzelmek

Az ovuláció előtti fázis

Az ovulációs fázis

A luteális fázis

A menstruációs fázis

Nyolcadik fejezet – Egyéb változások a menstruációs ciklus alatt

1. Éhség

2. Székrekedés és hasmenés

3. Immunrendszer

4. Alvás

5. Migrén

Kilencedik fejezet – Miért van szükség a menstruációs ciklusra?

Tizedik fejezet – A mi tapasztalatunk

Tizenegyedik fejezet – Önismeret

Tizenkettedik fejezet – Mítoszok a menstruációról

Tizenharmadik fejezet – A menstruációs ciklus zavarai

1. Amenorrhoea

Funkcionális hipotalamusz amenorrhoea (FHA)

2. Menstruációs zavarokat okozó stresszorok

Korlátozás

Falási roham

Túlzásba vitt testmozgás

3. Korai petefészek-elégtelenség vagy petefészek-kimerülés

4. Pajzsmirigy és menstruációs ciklus

Pajzsmirigy-alulműködés

Pajzsmirigy-túlműködés

Szója és pajzsmirigy

Goitrogén ételek

5. Policisztás ovárium szindróma (PCOS)

Mi a PCOS?

Fiziopatológia

Diagnózis

A PCOS típusai

PCOS és bélflóra

Táplálkozás

A PCOS lélektani vonatkozásai

PCOS, falási rohamok és táplálkozási zavarok

Kezelés

6. Táplálkozási zavarok és menstruációs ciklus

7. Progeszteronhiány

Mit jelent a luteális fázis elégtelensége, avagy a progeszteronhiány?

Honnan tudom, hogy progeszteronhiányom van?

Miért történik ez?

Mit tegyek?

Tanácsok összefoglalása progeszteronhiány esetére

8. Premenstruációs szindróma

Tünetek

Diagnózis

Mik lehetnek a kiváltó okok?

Anyagcsere és ösztrogén hormonok

A bélflóra és az ösztrogén hormonok

Kezelés

9. Premenstruációs diszfóriás zavar

Elfogadás kontra lemondás

Hogyan kezelik?

Mi okozza a premenstruációs diszfóriás zavart?

Hogyan tehetünk ellene?

10. Emésztési zavarok és a menstruációs ciklus

A hormonok és a bélrendszer kapcsolata

Bélflóra

Lisztérzékenység és a menstruációs ciklus

Gyulladásos bélbetegség (IBD)

11. Dysmenorrhoea

Melyek a dysmenorrhoea típusai?

Elsődleges dysmenorrhoea

Másodlagos dysmenorrhoea

Fájdalom, kedélyállapot és hozzáállás

Tizennegyedik fejezet – Táplálkozás és menstruációs ciklus

Mit értünk egészség és táplálkozás alatt?

Az étkezéshez való egészséges hozzáállás fontossága

Beszéljünk a tápanyagokról!

Makrotápanyagok

Mikrotápanyagok: vitaminok és ásványi anyagok

Az említett tápanyagok listája, funkcióik és forrásaik

A menstruációs ciklus szakaszai során ajánlott táplálkozás összefoglalása

Tizenötödik fejezet – Testmozgás, edzés és ciklus

A ciklus szakaszai szerint ajánlott gyakorlatok

Tizenhatodik fejezet – Menopauza

Perimenopauza

A hormonszintek ingadozásának tünetei

Életmód

Tizenhetedik fejezet – Segédanyagok

Receptek

A ciklus és az érzelmek

Táblázat a saját tünetek rögzítéséhez

Irodalomjegyzék

Bevezető

Tökéletesen emlékszünk arra a napra, amikor elhatároztuk, hogy kutatásba kezdünk a menstruációs ciklusunkkal kapcsolatban. Hosszú idő telt el anélkül, hogy felfogtuk volna, mi zajlik bennünk, hogy megértettük volna saját magunkat. Éveken át szenvedtünk a tudatlanságunkból fakadt passzivitástól, az információk hiányában hozott döntéseinktől, a döntés nélküli tettektől…

Tökéletesen emlékszünk arra a napra, amikor azt mondtuk, hogy „nem akarok tovább tablettát szedni”, „szabályozni szeretném a ciklusomat”, „nem akarok szenvedni a fájdalomtól”, „újra szabályos menstruációt szeretnék”… Emlékszünk rá, mert ez volt az a nap, amely teljesen megváltoztatta a menstruációs ciklussal kapcsolatos nézőpontunkat. Ez és az ezt megelőző napok is, amelyek során egyre több új ismeretet szívtunk magunkba, míg eljutottunk addig a tudásig, amit ma át szeretnénk adni neked.

Emlékszünk rá, mert ma már kijelenthetjük, hogy saját magunkat segítve jutottunk el a változásig, és segítettünk minden olyan nőnek is, aki eljött hozzánk, hogy segítő tanácsot kérjen.

Ezért ma neked szeretnénk segíteni. Szeretnénk, ha ismernéd a ciklusodat és annak szakaszait, ha többféle lehetőség állhatna a rendelkezésedre, és ha ezeknek az információknak a birtokában hoznál döntéseket. Szeretnénk, ha megértenéd saját magadat, és tudatos döntésekkel tudnál segíteni magadon. Szeretnénk egy kicsit közelebb vinni hozzád a menstruációs ciklust, méghozzá átfogó szemlélet alapján, a pszichológia és a táplálkozás felől közelítve.

Ez a könyv azért született meg, mert szükségesnek érezzük, hogy közérthetően megosszuk azokat az ismereteket, melyek annak idején nekünk is sokat segítettek volna.

Azért született meg, mert fontosnak tartjuk önmagunk és egyik legfontosabb alkotórészünk ismeretét. Ez a tudás minden nő életében nagy jelentőséggel bír.

Szeretnénk türelemmel, empátiával és szeretettel szólni hozzád, mert megérdemled. Figyelembe szeretnénk venni az élethelyzetedet és a körülményeidet, szeretnénk fizikai, mentális, érzelmi és társadalmi szemszögből is végigjárni a témát.

Velünk tartasz?

Első fejezet
A menstruáció története

Jól tudjuk, hogy a menstruáció nem új dolog, a kezdetektől fogva velünk van, elválaszthatatlan része nőiségünknek. Azonban, bár minden nőhöz hozzá tartozik, nem tekintettek rá mindig ugyanúgy, hanem az értelmezése folyamatos változásokon ment keresztül a történelem folyamán.

A menstruáció szónak valószínűleg a holdhoz van köze, és az ógörög men (holdhónap) és mene (hold) szavakból ered, a történelem nagy részében és a XX. században ugyanis a menstruációt legfőképp a mitológia, a filozófia és a csillagászat felől magyarázták.

Más nézőpontok és irányzatok szerint a menstruáció kifejezés a latin menstruus szóból képzett menstruumból ered, melynek jelentése havi. A havi ógörög megfelelője pedig a menósz, és ebből erednek például olyan, menstruációval kapcsolatos mai kifejezések is, mint a menorrhagia vagy a menarche.

A Spanyol Királyi Akadémia (RAE) nyelvi tagozata szerint a menstruáció „az anyaméhből származó vér kiürítése, ami a nőknél és egyes állatfajok nőstényeinél minden hónapban természetes úton megy végbe”.

Az ókori Görögországban Hippokratész (Kr. e. 460–370) több írásában is említést tett arról, amit „a nők betegségének” nevezett el. A menstruációt már ebben a korszakban betegséggel kapcsolatba hozható jelentéstartalommal ruházták fel, és úgy gondolták, hogy valami rosszhoz van köze. Maga Hippokratész ugyanis azt állítja, hogy ez a vér minden bizonnyal egy jellegzetes női testnedv, amely azért távozik, hogy megmaradhasson a túlságosan forró női test belső egyensúlya.

Az ókori Rómában az idősebb Plinius (Kr. u. 27–79) ismét csak úgy tesz említést a menstruációról, mintha az veszélyes jelenség lenne. Szerinte a menstruáló nők vére olyan nagy erővel bír, amihez kevés dolog fogható, és amely jót és rosszat egyaránt képes okozni. Többek között olyan káros hatásai lehetnek, mint a mezőgazdasági termények tönkretétele, a bornak ecetté való átalakulása vagy az állatok elvetélése. És igen, biztos, hogy ezek a példák neked is eszedbe juttatnak néhány olyan legendát, amelyek még ma is köztünk élnek, és amikről néha még mindig hallasz.

A Kr. u. II–IV. század környékén született Talmudban, mely szólás-mondásokon, elbeszéléseken, történeteken és legendákon túl a zsidók törvényeiről, hagyományairól és szokásairól szóló vitákat is egybegyűjtötte, azt írták, hogy a menstruáló nő hét napig tisztátalannak számít, ezért ekkor rituálékat kell elvégeznie. Azonban nemcsak a nőt tekintették tisztátalannak, hanem az a férfi is szembesült a következményekkel, aki együtt élt a nővel a vérzése idején.

Miután az emberiség maga mögött hagyta a Hold ciklusra gyakorolt hatásáról alkotott, meglehetősen nőgyűlölő képzetét, mely szerint a Hold a Nap fénytelen tükörképe, akárcsak a nő a férfié, elérkezett a tudomány ideje, mely a szervezettel és annak funkcióival kapcsolatos, megalapozott magyarázatokat adott.

A XX. században felfedezték a tüszőket, a méh funkcióit, és kezdetét vette a menstruáció fiziológiájának magyarázata, ráadásul 1934-ben izolálták a progeszteront is, ezzel pedig egyre nagyobb jelentőséget nyert ez a nagyon fontos hormon.

Évszázadokkal ezelőtt a menstruációs ciklus tabunak számított, és minden vele kapcsolatos dolgot babona övezett, ma már azonban nem úgy beszélünk róla, mint elkülönült havi eseményről, hanem tudjuk, hogy egy ciklikus jellegű, élettani folyamatról van szó, amely a vérzés első napjától a következő menstruáció első napjáig tart, majd újrakezdődik. A folytatásban elmagyarázzuk az anatómiával, a hormonokkal és a menstruációs ciklussal kapcsolatos tudnivalókat, és néhány, a folyamat során bekövetkező változást is.

Második fejezet
A női nemi szervek anatómiája

Mivel úgy gondoljuk, hogy a menstruációs ciklus mibenlétének magyarázata előtt fontos megismerni a női nemi szervek anatómiáját is, rövid leírást adunk minden egyes szervről, amelynek szerepe van a ciklusban.

Az érintett szervek összességét nemi szerveknek nevezzük, melyek lehetnek belső vagy külső nemi szervek. Ebben a könyvben leginkább a belső nemi szervekről lesz szó, mivel ezek kötődnek a legjobban a menstruációs ciklushoz.

A méh: A medencében található termékeny és izmos szerv, amely képes változtatni a méretét, hiszen a várandósság idején megnő, hogy be tudja fogadni és táplálni tudja a magzatot. Több részből áll, ezek fentről lefelé haladva a következők: a méhfenék, mely a petevezeték mellett található; a méhtest, mely a középső és egyben a legnagyobb rész, valamint legalul a méhnyak, mely a vaginához vezet. A méh ráadásul több rétegből áll: a menstruációban szerepet játszót méhnyálkahártyának nevezzük, belülről nézve ez a legkülső réteg, amely a ciklus során a hormonok hatására folyamatos változáson megy keresztül, míg egy része le nem válik a vérzéssel.

A petevezeték: Ez a páros szerv hídként köti össze a petefészket és a méhet. A petevezetéken keresztül jut el a petesejt a méhig, függetlenül attól, hogy megtermékenyült-e, hogy ott lehetősége legyen a beágyazódásra.

A petefészek: Ez a legfőbb szerv, ovális alakú, és kettő van belőle, egy-egy a méh két oldalán. A petevezetékben tüszők ezrei találhatók, ezek már attól kezdve bennünk vannak, hogy édesanyánk hasában vagyunk. A menstruációs ciklus során több tüsző is növekedésnek indul, míg ki nem választódik közülük egyetlen domináns, amely a ciklus során végigmegy az érési folyamaton. A többi fejlődésnek indult tüsző elsorvad, és nem jut el az érett állapotba. A tüszők három sejtből állnak: az ovocitából, azaz a meg nem érett petesejtből, valamint a theca és a granulosa sejtekből, melyek androgén, ösztrogén és progeszteron hormonokat termelnek. Az emberi élet során a tüszők mennyisége folyamatosan csökken.

A hüvely: Izmos és rugalmas, cső alakú szerv, amely a húgyhólyag mögött és a végbél előtt helyezkedik el, és a méhnyaktól indulva kifelé vezet. Ezen a járaton keresztül távozik a vérzés a menstruáció során.

Harmadik fejezet
A menstruációs ciklusban szerepet játszó hormonok

Ebben a fejezetben néhány, a menstruációs ciklust befolyásoló hormonról lesz szó, mert bár az ösztrogén és a progeszteron a legismertebbek, sok másik is szerepet játszik benne.

Először is, biztosan felteszed a kérdést, mik is azok a hormonok. A hormonok olyan molekulák, amelyek közvetítő szerepet töltenek be, vagyis üzeneteket szállítanak a test egyik részéből a másikba, ott egyesülnek a receptorokkal, majd végrehajtják a feladatukat. Képzeld el például, hogy ki szeretnéd nyitni az ajtót. Ebben az esetben a kulcs tölti be a hormonok szerepét, a zár pedig a receptorokét, amelyekhez a hormonok csatlakozni szeretnének, hogy az ajtó kinyitásával végrehajthassák az adott esetben kívánt funkciójukat.

Ez a fejezet, azon túl, hogy nagyon érdekes lesz, nagyon sűrűnek is hathat, és bár rengeteg dolgot fogsz megtanulni belőle, mégis azt javasoljuk, hogy nyugodtan, figyelmesen olvasd, hogy minden fogalmat meg tudj érteni.

A hipotalamusz-agyalapi mirigy-petefészek tengely

A hipotalamusz

A menstruációs ciklus a hipotalamuszból indul. Az agynak ebben a részében termelődik a GnRH hormon, ez viszi a ciklus főszólamát. Csodálatos, hogy mi mindent képes csinálni és összekötni a testünk, ugye?

Ez a hormon más és más ütemben válik ki a ciklus meghatározott pillanataiban, a kiválasztódását pedig olyan hormonok befolyásolják, mint az ösztrogén, a progeszteron, az androgén, sőt, a stresszhormonként ismert kortizol, valamint a jóllakottság hormonjaként is emlegetett leptin.

A GnRH üzenetet visz az agyalapi mirigybe, hogy ott újabb hormonok termelődjenek. Ezek az LH és az FSH hormonok. Mindegyik folyamatosan üzeneteket szállít.

Az agyalapi mirigy: LH és FSH

Ezek a hormonok azért fontosak, mert a tüszők növekedéséért, éréséért és kiválasztódásáért, a petefészekben történő ösztrogén, progeszteron és androgén hormonok termeléséért, valamint a peteérésért felelnek.

Az FSH a tüszőfejlődéssel áll kapcsolatban, az LH pedig a peteérés pillanatával, vagyis a kiválasztott tüsző repedésével, melynek következtében a kilökődő petesejt megtermékenyülhet. Ez körülbelül 13-15 nappal a vérzés előtt megy végbe. Ne aggódj, ha ez még most furcsának tűnik. Később elmagyarázzuk, hogyan működik a menstruációs ciklus.

Az FSH a tüszősejtek ösztrogéntermelését, az LH pedig az androgéntermelést serkenti, bár később az FSH segítségével az androgén hormonok is ösztrogén hormonná alakulnak át. Mindkettőnek a koleszterin az alapanyaga.

A petefészek: ösztrogén, progeszteron és androgén hormonok

Ösztrogén hormonok

Az ösztrogén olyan szteroidhormon, amelynek a koleszterin az alapanyaga, és főleg a petefészekben termelődik az agyalapi mirigyben lévő LH és FSH ösztönzésére. A ciklusban szerepet játszó legfőbb ösztrogén hormon az ösztradiol, amely főképp a petefészekben, de más testtájakon, így a zsírszövetekben is termelődik. Az ösztrogén hormonok másik két típusa az ösztrol és az ösztriol. A tesztoszteron ösztradiollá és ösztronná alakulhat a csontokban, a zsírszövetben, a májban, a hasnyálmirigyben, a mellékvesében, az emlőben, a terhesség idején pedig a méhlepényben is. Utóbbi esetben segítenek, hogy az emlőkben anyatej termelődjön.

Az ösztrogén hormonok sok funkcióval rendelkeznek: azon túl, hogy szerepet játszanak a menstruációs ciklusban és nemi hormonok, megfigyelték, hogy hatással vannak a csontok egészségére, a szív- és érrendszerre, az agyra, az immunrendszerre, a bőrre és a kollagéntermelésre is. Ezeken túl serdülőkorban befolyással vannak a másodlagos nemi jelleg fejlődésére is, például a mellek megnövekedésére.

Funkciók

A menstruációs ciklus során az ösztradiol felel azért, hogy megvastagítsa a méh legkülső rétegét, a méhnyálkahártyát, ezzel készítve fel a méhet a hímivarsejt lehetséges befogadására. Hamarosan többet is elmondunk a ciklus szakaszairól!

Néhány tanulmány rámutatott, hogy összefüggés van az ösztrogén hormonok és a nyelőcsőreflux között, hogy hozzájárulnak a gyomorfekély kockázatának csökkenéséhez, és kapcsolatban állnak az irritábilis bél szindrómával is, bár ahhoz, hogy ebben biztosak legyünk, még több bizonyítékra van szükség.

Az ösztrogénszint csökkenését kapcsolatba hozták a zsírmájjal, az inzulinrezisztenciával és a diszlipidémiával, amely során a vérben a normális határt átlépve emelkedik meg a lipidek (LDL-koleszterin és trigliceridek) mennyisége.

Az ösztrogén hormonok befolyásolják a csontok egészségét is, mivel hatással vannak az osteoblastokra, vagyis a csontok fejlődéséért és növekedéséért felelős sejtekre, ezért jótékony hatással vannak a csontnövekedésre, és hozzájárulnak a csontritkulás megelőzéséhez is.

Az agyműködés szintjén megfigyelték, hogy az ösztrogén hormonok kapcsolatban állnak a sejtekbe üzeneteket továbbító fontos neurotranszmitter molekulával, az acetilkolinnal. Ezenkívül hozzájárulnak egy olyan enzim szintjének csökkenéséhez is, amely káros hatással van a „boldogsághormonként” ismert szerotoninra, befolyásolják az étvágyat és a kedélyállapotot, valamint megnövelik a receptorok számát is. Ugyanez történik a dopaminnal és az endorfinnal is.

–A dopamin a központi idegrendszer egyik neurotranszmittere, amely összefüggésben van a motivációval, az örömérzettel és a vággyal. Sőt, olyan hatással van ránk, nőkre, hogy meg akarjuk ismételni mindazt a cselekvést, amely a hasznunkra van és kellemes nekünk. A dopamin az agyunk jutalmazó rendszerének főszereplője. Funkciói közé tartozik az álom, a memória és a mozdulatok szabályozása, az agy jutalmazó rendszerében játszott főszerep, az örömérzet kialakítása, és fontos szerepet tölt be a figyelemmel, a kedélyállapottal és a megismeréssel kapcsolatban is. A dopamin például szoros kapcsolatban áll az ízletes élelmiszerek fogyasztásával.

–Az endorfin is neurotranszmitter, és minden bizonnyal boldogság- vagy örömhormonként ismered. Egyáltalán nem tévedsz, mivel természetes és endogén vegyi anyagról van szó, ami azt jelenti, hogy a saját agyunk termeli, és azokat a területeket stimulálja, amelyek örömérzetet váltanak ki. A szerkezete állítólag hasonlít a morfiuméhoz és az ópiumszármazékokéhoz, ennek ellenére nincs káros hatással ránk. Az endorfin például szorosan összefügg a sporttevékenységgel.

–A szerotonin egy olyan neurotranszmitter, amely a jóllétért és az egyensúlyért felel. Szoros kapcsolatban áll a kedélyállapotunkkal és az érzelmeinkkel. Néhány funkciója: az étvágy, a szomjúság és a testhőmérséklet szabályozása, köze van a szexuális étvágyhoz, a motorikus tevékenységekhez, a szellemi tudáshoz és az érzékeléshez is. Ezenfelül a dopaminnal és a noradrenalinnal közösen szerepet játszik a szorongás, a félelem és az agresszió kezelésében. Szabályozza a melatonin kiválasztását, emiatt fontos szerepet tölt be az alvásban. Jelentős szerepe van a csontok egészségének fenntartásában, az érrendszer működésében és a sejtelválasztásban is.

Ami az ösztrogén hormonoknak az anyagcserére gyakorolt hatását illeti, elősegítik az energia-egyensúlyt, befolyásolják a testzsír eloszlását, enyhítik az inzulinérzékenységet, ahogy a hasnyálmirigy inzulint termelő béta-sejtjeinek funkcióit is, valamint csökkentik a gyulladást.

Mindezeken túl a menstruációs ciklus alatt a változó ösztrogén- és progeszteronszint hatással van a hámra, a bőr legkülső rétegére, többek között a faggyútermelés, a bőr zsírtartalma, a hidratáció, a mikrobiom és a bőr rugalmassága tekintetében.

Progeszteron

A progeszteron egy másik szteroidhormon, amely szintén hatással van a menstruációs ciklusra és a szaporodásra. Ez a hormon befolyással van a méhre, a hüvelyre, a méhnyakra, az emlőkre, az agyra, a véredényekre és a csontokra. A progeszteron alapanyaga a koleszterin, és a ciklus luteális szakaszában termelődik, méghozzá a petesejt kiszabadulását követően a tüszőből képződő sárgatestből, valamint kisebb mértékben a mellékveséből és a májból. A terhesség idején a méhlepény is termel progeszteront.

Változásokat idéz elő a méhnyálkahártyában (a magzat befogadásának érdekében), csökkenti a méhnyaknyák termelődését, felkészíti az emlőket, terhesség esetén gátolja az ovulációt, lazító hatásának köszönhetően visszafogja a béltevékenységet, csökkenti a méh mozgását, valamint a menstruációs ciklus luteális fázisa alatt megemeli a testhőmérsékletet.

A progeszteron segíti a csontképződést, és vannak tanulmányok, amelyek rámutattak az idegeket védő hatásaira is.

Milyen szerepet játszik a progeszteron a központi idegrendszerrel kapcsolatban? És a GABA (gamma-aminovajsav)?

Több tanulmány is bizonyítja, hogy a progeszteron fontos szerepet játszik az idegműködésben.

Ahogy azt előzőleg is olvashattad, ez a hormon a koleszterinnek köszönhetően termelődik a sárgatestben, azonban a Schwann-sejtek megtermelik a perifériás idegrendszerben is, a gliális sejtek pedig a központi idegrendszerben állítják elő. Sőt, még a hipotalamuszban, az amigdalában, a striátumban, a szeptumban, az agykéregben és a kisagyban található idegsejtekben is létrejön.

Miért olyan fontos ez? Azért, mert bár jól ismert, hogy jelentős szerepet játszik a szaporodásban, mégsem csak ebben főszereplő, hanem a különböző viselkedésminták és a kedélyállapot tárgyában is. Ez pedig a GABA-receptorok működése miatt van így. Épp ezért nyomatékosítani szeretnénk, hogy az érzelmek szabályozásáért felelős limbikus rendszerrel való kölcsönhatásai miatt a progeszteron fontos szerepet tölt be a szorongás és az érzelmek szabályozásában, valamint a memóriára és a tanulási folyamatokra is jelentősen hat. Vagyis a GABAnergikus receptorok stimulálása jótékony hatással van általában véve az érzelmi jóllétünkre.

Ha nem rendelkezünk elegendő progeszteronnal, korlátok közé szorul a GABA tevékenysége is. A progeszteron tehát nemcsak az egészséges ciklusért, hanem az egészséges érzelmi állapotért is felel, amely hatással lehet az előbbire.

A GABA neurotranszmitter funkciói:

–A központi idegrendszer gátolásával lazító, csillapító és nyugtató hatásokat vált ki, ezzel pedig jótékony hatással van a pihenés és az alvás minőségére.

–Szabályozza a szívritmust és a vérnyomást.

–Jótékony hatással van a szorongásra és a kedélyállapotra.

–Csökkenti a fájdalomérzetet.

–Jótékony hatással van az immunrendszerre.

–Szabályozza a bélmozgást, a székletet, sőt, ellazítja a nyelőcső alsó záróizmát is.

Androgén hormonok

Szteroidok, amelyeknek az alapanyaga a koleszterin. Közülük a női szervezetben legfőképp a DHEA, a DHEAS, az androsztendion, a tesztoszteron és a dihidrotesztoszteron (DHT) játszik szerepet. Az androgén hormonok kiválasztódását a mellékvesében az agyalapi mirigy által termelt ACTH hormon serkenti, a petefészekben pedig az LH hormon. Az izmok és a zsírszövet is termelhetnek androgén hormonokat. A testben a fehérjékhez csatlakozva közlekednek, így például az SHBG szállítja a tesztoszteront és az ösztrogént a test különböző részeibe, hogy ott végre tudják hajtani a feladataikat vagy megsemmisüljenek. A szervezet több részében is vannak receptoraik.

A rendszeres ciklussal rendelkező nőkről szóló tanulmányok kimutatták, hogy a szervezetben akkor található a legtöbb tesztoszteron, amikor a ciklus közepén, az ovulációs szakaszban megnő az LH hormonok mennyisége.

Az androgén hormonok befolyással vannak a női nemi szervekre, a testfelépítésre, az inzulinérzékenységre, és megfigyelték a csontanyagcserére és a szív- és érrendszerre gyakorolt hatásukat is, bár ezekkel kapcsolatban további kutatások szükségesek.

EMLÉKEZTETŐ! Hajlamosak vagyunk arra, hogy démonizáljuk és kerüljük zsírokat, pedig, ahogy azt korábban is megjegyeztük, olyan fontos tápanyagokról van szó, amelyek megelőlegezik a hormonképződést, vagyis maguk a zsírok (mint a koleszterin) termelik a hormonokat. Fontos zsírokat fogyasztani!

A hipotalamusz-agyalapi mirigy-petefészek tengelyről szóló rész végén szeretnénk hozzátenni, hogy a hormonok szabályozzák egymást, tehát az üzenetek nemcsak fentről lefelé, a hipotalamuszból az agyalapi mirigybe, majd a petefészkekbe haladnak, hanem kétirányúak. A petefészek hormonjai (az ösztrogének és a progeszteron) szabályozzák a GnRH, az LH és az FSH kiválasztását. A ciklus minden pillanatában visszacsatolást adnak a különféle hormonok keltette igényeknek megfelelően.

A hipotalamusz-agyalapi mirigy-mellékvese tengely

A kortizolt, amint azt már láttuk, a mellékvese választja ki, és szoros kapcsolatban áll a menstruációs ciklusunkkal. Ezt a szteroidot stresszhormonként ismerjük. A szükségleteknek megfelelően termelődik, és nem halmozódik fel a szervezetben. Megfelelő mennyiségben gyulladáscsökkentő hatással bír, és segítségünkre van az éles stresszhelyzetekhez való alkalmazkodásunkban, azonban ha ez a helyzet hosszabb ideig fennmarad, a kortizolképződés pedig állandósul, annak nincs jótékony hatása ránk, nőkre. Ennek a hormonnak befolyása van többek között az immunrendszerre, az anyagcserére, a vércukorszintre és a csontokra. Hat a menstruációs ciklusra is, mivel a hosszan fennálló stresszhelyzet és az emiatt megemelkedett kortizolszint megfékezheti a menstruációt. Gondold csak át, mennyire logikus! Ha a testünk arra készíti fel magát, hogy időszakosan fennálló, éles stresszhelyzetekhez alkalmazkodjon, akkor előnyben részesíti az olyan testfunkciókat, amelyek a szükség szerinti túléléshez kellenek neki. Ilyen esetekben a testünk elsősorban a stresszfaktorra összpontosít, aminek következményeképp elmarad a vérzés. Ráadásul a folyamatosan fennálló, nagyon stresszes időszakokat a test úgy értelmezi, hogy olyankor várandósságra sem alkalmas. Ebben az esetben a vérzés elmaradása figyelmeztető jel azzal kapcsolatban, hogy valamivel foglalkozni kell. Hamarosan olvashatsz egy fejezetet a szorongásról és a stresszről, hogy mindezt sokkal jobban megérthesd.

Főként a mellékvesében termelődnek a DHEA hormonok is, amelyek a szövetekbe érve aktivizálódnak, DHT hormonokká alakulnak, és ellátják funkcióikat.

Prolaktin

Ez a hormon az agyban, az agyalapi mirigyben választódik ki. Elsődleges funkciója az anyatej termelődésének megindítása és fenntartása, valamint befolyással van az immunrendszerre is. Elősegíti a szteroidhormonok, így az ösztrogének és a progeszteron termelődését, a terhesség során pedig megfékezi a progeszteron szintjének csökkenését, amire nagy szükség van.

A prolaktin mennyiségének megnövekedése gátló hatással lehet a menstruációs ciklus során a hipotalamuszban főszerepet játszó hormon, a GnRH termelődésére, így meg tudja fékezni a vérzést.

A prolaktinszint különböző helyzetekben, például stresszes időszakban megemelkedhet. Hiperprolaktinémia esetén nagyon fontos kizárni más előidéző okokat, ezt pedig az orvosod tudja kiértékelni.

A prolaktin kapcsolatban áll a stresszel, mivel a stresszt kiváltó tényezők megjelenésekor a szintje megemelkedik. Azonban még így is alapos és egyéni vizsgálat alá kell vetni az éles stresszhelyzet és a prolaktinszint közötti összefüggéseket, mivel a növekedés változó és nem állandó jellegű.

A dopamin meggátolja a prolaktin termelődését, emiatt pedig néhány szerző összefüggést állapít meg a stressz, a dopamin és a prolaktin között.

A pajzsmirigyhormonok

A pajzsmirigyhormonok is befolyást gyakorolnak a menstruációs ciklusra, rendszertelenné teszik, sőt, meg is tudják fékezni a vérzést. A pajzsmirigyhormonok és a havi ciklus közötti összefüggésekről a következő fejezetekben lesz szó.

Az anti-Müllerian hormon, AMH

Ezt a hormont a meg nem érett, kis tüszősejtek termelik, ezért ezeken keresztül lehet felmérni a petefészek tartalékait, vagyis a petefészkekben lévő éretlen tüszők mennyiségét, amelyek a későbbiekben fejlődésnek indulhatnak. A petefészek tartalékait más klinikai vizsgálatokkal is fel lehet becsülni.

Leptin

A jóllakottság hormonjaként is ismert leptint a zsírszövet termeli. Fő feladata az energiaszükségletek kielégítésével kapcsolatos információk hordozása, valamint az étvágy csökkentése. Most biztosan felteszed a kérdést: mi köze van ennek a menstruációs ciklushoz?

Kimutatták, hogy az alacsony leptinszint csökkentheti a GnRH termelődését, és meggátolhatja a menstruációt és/vagy a peteérést.

Itt ismételten azt figyelhetjük meg, mennyire fontos, hogy bizonyos százalékú testzsírral rendelkezzünk, ugyanis, ha a szervezetben alacsony a testzsír szintje, kevesebb leptin termelődik, ez pedig többek közt a menstruációs ciklusra is károsan hathat.

A leptin lesz a soron következő, a táplálkozás és a menstruációs ciklus összefüggéseit ismertető fejezetek főszereplője, mivel hiányos étrend következtében, a testzsír alacsony mutatói miatt hiány mutatkozhat belőle, ez pedig megnehezíti a ciklus megfelelő működését.

Inzulin

Az inzulin hormon segít glükózt juttatni a sejtekbe, ezzel pedig hozzájárul az energia felvételéhez. Az inzulinrezisztencia és a túlzott inzulinmennyiség megnöveli a petefészkekben történő androgéntermelést. A policisztás petefészek szindrómáról szóló fejezetben beszélünk az inzulinnak a menstruációs ciklusra gyakorolt hatásáról.

SHBG

Ez a fehérje szállítja az ösztrogéneket és a tesztoszteront a vérben, és segít a mennyiségük szabályozásában vagy azzal, hogy a megfelelő helyre juttatja el őket, vagy a megsemmisítésükkel. Alacsony SHBG-szint esetén kevesebb ösztrogén és tesztoszteron kapcsolódik egymáshoz, ezzel pedig megemelkedhet a mennyiségük a szervezetben.

Az alacsony SHBG-szintet már kapcsolatba hozták a metabolikus szindrómával, az inzulinrezisztenciával, a 2-es típusú cukorbetegséggel, a szív- és érrendszeri megbetegedések kockázatával és a terhességi cukorbetegséggel, de még nem állapították meg, hogy melyik van hatással a másikra.

A posztmenopauza alatti magas SHBG-szintet a jobb szív- és érrendszeri állapottal és a jobb anyagcserével hozták összefüggésbe.

Forgalmazza:
eKönyv Magyarország Kft.
www.ekonyv.hu

Felhasznált betűtípusok
Cabin – SIL Open Font License
Noto Serif – Apache License 2.0
Petrona – SIL Open Font License